K a s   j a u n s	
Nr. 333:   2004.g. 29.janvāris - 5.februāris	
L a t v i j ā ?	

Jaunais Laiks paver komunistiem 
ceļu uz Eiroparlamentu
PBLA  01/30/04     Saeima 29. janv. galīgajā lasījumā atbalstīja tiesības Eiroparlamenta vēlēšanās kandidēt bijušajiem čekistiem un pēc 1991.gada 13.janvārā Komunistiskajā partijā palikušajiem cilvēkiem. Par ierobežojumiem balsoja visi opozīcijā esošās Tautas partijas un koalīcijā pārstāvētās apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK (TB/LNNK) deputāti, kā arī Zaļo un zemnieku savienības pārstāvji, savukārt pret ierobežojumiem bija valdošās partijas "Jaunais laiks" pārstāvji, nu jau opozīcijā esošās Latvijas Pirmās partijas un kreisās opozīcijas pārstāvji. Līdz ar to eksčekisti un komunisti var startēt EP, bet ne Saeimas un pašvaldību vēlēšanās. 
	Saeimas Juridiskā biroja vadītājs Gunārs Kusiņš Dienai nevēlējās komentēt, vai ierobežojumu atcelšana vienās vēlēšanās automātiski prasa to pašu citās, jo tas neesot tikai juridisks, bet politisks jautājums. Juridiskās komisijas vadītāja Solvita Āboltiņa (JL) uzskata, ka nākotnē aizliegums būs jāatceļ arī Saeimā un pašvaldībās. Taču atšķirībā no ātri pieņemamā EP likuma būšot laiks diskusijai ar sabiedrību par ieguvumiem un zaudējumiem, arī finansiāliem, ko radītu tiesu procesi. "Te nav runa par aizmiršanu vai piedošanu, bet pret viņiem ir jācīnās citādi, nevis liedzot demokrātiskā valstī paredzētas tiesības," viņa teica.  
Kalniete vēlas Eiroparlamentā 
panākt komunisma nosodījumu
BNS  02/01/04     Partijas "Jaunais laiks" (JL) uzdevums Eiroparlamentā būs panākt komunisma nosodījumu, tā sestdien "Jaunā laika" pilnsapulcē norādīja ārlietu ministre Sandra Kalniete. 
	"Mūsu uzdevums būs panākt, lai komunisma noziegumi būtu nolikti līdzās nacistu noziegumiem," emocionāli sacīja ministre. 
	Viņa aicināja partijas biedrus aktīvi diskutēt "par Eiropas jautājumiem, jo Eiropas lietas vairs nav ārpolitika, bet kļuvušas par Latvijas iekšpolitikas sastāvdaļu". 
	Savukārt vairāki JL biedri pilnsapulcē runāja par Eiropas strukturālo fondu apgūšanas problēmām un uzsvēra valdības lomu finanšu sekmīgā izlietošanā. 
	Finanšu ministrs Valdis Dombrovskis teica, ka "Jaunais laiks" nepieļaus Eiropas strukturālo fondu naudas izzagšanu. Mums jādara viss, lai naudas apgūšanas process būtu absolūti caurspīdīgs". Viņš arī mudināja uzņēmējus savlaicīgi sagatavoties fondu apgūšanai un "nekavējoties ziņot, ja viņu centieni projektos apgūt naudu tiek kaut kādā veidā kavēti vai vilcināti". 
Izvirza prasības Eiropas Savienībai
BNS  02/03/04     Krievija ir paziņojusi Eiropas Savienībai (ES), ka atbalstīs tās paplašināšanos 1. maijā tikai tad, ja ES piekritīs Krievijas prasībām, un ir nosūtījusi dokumentu ar šīm prasībām 14 punktos, ziņo britu laikraksts "Financial Times" (FT). 
	Dokumentā minēto prasību mērķis ir "Krievijas ekonomisko interešu nodrošināšana Centrālajā un Austrumeiropā", ziņo FT. "Maskava grib, lai ES atliktu augstāku importa tarifu ieviešanu "jūtīgām" Krievijas precēm, atceltu ierobežojumus Krievijas enerģijas eksportam, pieņemtu augstākas importa kvotas graudiem un atvieglotu Krievijas tērauda produkcijas pieeju tirgiem," teikts FT rakstā. "Kopumā runa ir par tādas iespējamības izslēgšanu, ka pēc ES paplašināšanās tiktu ierobežota Krievijas biznesa pieeja Centrālās un Austrumeiropas tirgum," raksta FT. "Tiek izvirzīti arī vairāki strīdīgi politiski jautājumi, piemēram, vīzu prasības Krievijas pilsoņiem, kuri vēlas braukt uz ES valstīm, un krievvalodīgo kopienu statuss Baltijas valstīs," turpina FT raksta autors. Laikraksts atzīmē, ka Krievija baidās zaudēt politisku svaru šajā reģionā pēc tā pievienošanās ES.
Latvija attīstīto valstu 
dzīves līmeni sasniegšot 20-30 gadu laikā
BNS  02/03/04     Latvijas ekonomikas galvenais ilgtermiņa mērķis ir attīstīto valstu dzīves līmeņa sasniegšana nākamo divdesmit līdz trīsdesmit gadu laikā, atzīts Ekonomikas ministrijas izstrādātajā tautsaimniecības vienotās stratēģijas projektā.
	2002.gadā iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju bija 35,3% no Eiropas Savienības (ES) valstu vidējā līmeņa. Latvijas izvirzītais mērķis ir 2004.gadā šo līmeni palielināt līdz 38%, 2010.gadā - līdz 52%, bet 2030. gadā Latvijas dzīves līmenim vajadzētu atbilst attīstīto valstu labklājības līmenim. 
	Lai to panāktu, IKP pieaugumam 2004.gadā vajadzētu būt vismaz 7%, līdz 2010.gadam - 8% robežās, bet pēc tam, līdz 2030.gadam, vidējam IKP pieaugumam vajadzētu būt 5% gadā, teikts dokumentā. 
	No 1999. līdz 2002.gadam Latvijā vidējais IKP pieaugums bija 6,9% gadā, daudz labāks nekā attīstītajās Eiropas valstīs, kur šis rādītājs vidēji gadā minētajā laikā bija tikai 1,7%. 
	Ministrija izstrādātajā stratēģijas projektā uzsvērusi: lai sasniegtu minētos mērķus, ir jāmaina Latvijas ekonomikā pašreiz dominējošais modelis, kam raksturīga lēta darbaspēka izmantošana un produkcijas ar zemu pievienoto vērtību ražošana. 
	"Šis modelis nespēj nodrošināt augstus ekonomikas attīstības tempus un veicināt augstāka labklājības līmeņa sasniegšanu nākotnē," uzsver Ekonomikas ministrija, paskaidrojot, ka "tautsaimniecības attīstības ceļš, kas var nodrošināt nepieciešamo IKP pieaugumu, ir zināšanu un augsto tehnoloģiju intensīva izmantošana, pārorientēšanās no darbietilpīgas ekonomikas uz zināšanu ietilpīgu ekonomiku". 
	Ekonomikas ministrija uzskata, ka par galveno mērķi sociālās attīstības nodrošināšanā ir izvirzāms nākamo 20 līdz 30 gadu laikā nodarbinātības līmeni paaugstināt līdz 70%, bet bezdarba līmeni samazināt līdz dabiska bezdarba līmenim. 
	2002.gadā vidējais bezdarba līmenis Latvijā bija 12% pretstatā 7,7% ES valstīs. Līdz 2004.gadam to vajadzētu samazināt vidēji līdz 11%, līdz 2010.gadam - līdz 7%, bet līdz 2030.gadam - līdz 4%. Savukārt nodarbinātības līmenis 2002.gadā bija 56,2% pretstatā 64,1% ES valstīs. Līdz 2030.gadam Latvijā to plānots uzlabot līdz 70%, 2004.gadā - līdz 57%, bet līdz 2010.gadam iecerēts sasniegt 65% nodarbinātības līmeni. 
	Ministrija gan piebilst, ka laika gaitā prognozes var tikt diezgan būtiski koriģētas, jo aktualitātes procesa raksturošanai pa gadiem var mainīties. Ekonomikas ministrija arī paskaidro, ka tautsaimniecības vienotās stratēģijas izstrādes nolūks ir radīt uz tirgus ekonomiku balstītu koordinētu tautsaimniecības politikas plānošanas kārtību, lai paātrinātu ekonomisko attīstību. 
	Latvija ES pievienosies šā gada 1.maijā. 
LPP sašķoba Repšes krēslu 
Diena  01/29/04     Latvijas Pirmā partija trešdien paziņoja, ka aiziet no Einara Repšes (JL) valdības un atsauc visus savus ministrus, jo par nepamatotu uzskata sava līdera Aināra Šlesera atbrīvošanu no premjera biedra amata. E.Repše pauda nožēlu par šo lēmumu, taču pats neatkāpsies un ir noskaņots vadīt mazākuma valdību līdz brīdim, kamēr Saeima tai izsaka neuzticību. To varētu rosināt opozīcijā esošā Tautas partija. Ja šī valdība krīt, JL iesaistīsies sarunās par jaunas veidošanu, partnerus izvēloties atkarībā no tā, cik disciplinēti tagad opozīcijā esošās partijas - Tautas saskaņas partija, Tautas partija un LPP - būs balsojušas par valdības iniciatīvām.
	LPP atsauca no valdības ekonomikas ministru Juri Lujānu, īpašu uzdevumu ministrus Nilu Muižnieku un Ainaru Baštiku. Valdes lēmums bija gandrīz vienbalsīgs, balsojumā nepiedalījās A.Šlesers, atturējās - Paulis Kļaviņš, kas iepriekš presei bija izteicies par nepieciešamību palikt valdībā un tiek uzskatīts par JL atbalstītāju. Par LPP lēmumu presei paziņoja ministri, kuri, izņemot A.Baštiku, pēc amatu zaudēšanas neatgriezīsies Saeimā. LPP, aizejot opozīcijā, nerosinās valdības demisiju un nesākšot sarunas par jaunas koalīcijas veidošanu. Uz jautājumu, vai LPP varētu atbalstīt TP rosinātu demisiju, frakcijai vēl atbildes nav. Taču tās vadītājs Oskars Kastēns, paužot personīgo viedokli, sacīja: "Manuprāt, mums nevajadzētu balsot par E.Repšes demisiju."
	TP mēģinās tikt skaidrībā, vai šī tiešām ir mazākumvaldība, jo ir iespējams, ka to tomēr atbalsta kāda opozīcijā esoša partija. Ja tiešām šī izrādīsies mazākumvaldība, tad TP rosinās neuzticību premjeram E.Repšem, Dienu informēja TP preses sekretārs Arno Pjatkins. Arī premjers bija dzirdējis par TP nodomu prasīt viņa demisiju. Ja šī valdība kritīs, JL, kā jau savulaik partija teikusi, pie jaunās koalīcijas veidotāju sarunu galda kā pēdējos vēlētos redzēt tos, kas šo valdību ir nogāzuši. E.Repšem esot pamats par gāzējiem uzskatīt LPP. 
	JL valdes un frakcijas nostāja ir nemainīga - premjera kandidāts joprojām ir E.Repše, presei sacīja valdes loceklis Jānis Reirs.
	Uz vaicāto, vai Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga varētu vēlreiz uzticēt valdības veidošanu tagadējam valdības vadītājam, prezidente atbildēja: "Ja valdība krīt, prezidentam būs smagi jāstrādā, konsultējoties ar partijām un meklējot tādu premjera kandidātu, kas varētu dot cerības, ka ir iespējams izveidot noturēties un darboties spējīgu valdību." Uz vaicāto, vai E.Repše varētu dot šādas cerības, prezidente sacīja, ka to noteiks situācija.
	Pārējie koalīcijas partneri jau iepriekš bija pieļāvuši, ka esošās koalīcijas saglabāšanas vārdā JL varbūt nāksies raudzīties pēc cita premjera kandidāta - tādā gadījumā jaunas valdības veidošana varētu nebūt tik sarežģīta un arī izmaiņas valdības sastāvā būtu mazākas, kas jo svarīgi ir pirms uzņemšanas Eiropas Savienībā un NATO. JL ir paudis gatavību strādāt mazākuma valdības apstākļos, cerot uz citu frakciju gaišajiem spēkiem jeb "saprāta balsīm", kā sacīja E.Repše. Viņa norāde, ka JL uzmanīgi vērtēs opozīcijas deputātu balsojumus, ir kā atgādinājums līdzšinējiem vērojumiem - jau vairākus mēnešus opozīcijā esošā Tautas saskaņas partija balsojumos ir daudzkārt atbalstījusi valdību. TP frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis presei bija arī pieļāvis, ka pirms A.Šlesera atbrīvošanas E.Repše varētu būt saņēmis garantijas no TSP par atbalstu, ko TSP politiķi neapstiprina. Kuluāros arī izskan iespēja, ka Jānis Jurkāns varētu būt ārlietu ministrs.
	Cituprāt, atkārtosies scenārijs, pēc kāda opozīcijā esošā Tautas partija 1999.gada vasarā panāca Viļa Krištopana valdības gāšanu ar TB/LNNK rokām. Savā ziņā šie gadījumi saskan, ja atceras LPP un TP saspēli parlamentā gan izmeklēšanas komisijas izveidē, gan, piemēram, Publisko izdevumu un revīzijas komisijas sekretāra vēlēšanās, kur LPP pārstāvis tika ievēlēts ar TP balsīm. 1999.gadā TB/LNNK jutās mazliet apmānīti, jo pretēji TP dotajām cerībām tēvzemieši nebūt nebija galvenie pie sarunu galda. Vairāki JL politiķi jau ir izteikušies par iespēju strādāt kopā ar TP, un šie politiskie spēki var kļūt par nākamās valdības kodolu.
	E.Repše, lūgts iztēloties nākamos soļus, presei pieļāva, ka jaunu valdību varētu nākties veidot arī "vairākus mēnešus, vai pat gadus", vēlreiz paužot nožēlu, ka tik sarežģīta ir Saeimas atlaišanas procedūra. "Ārkārtas vēlēšanas būtu vislabākais risinājums. Šobrīd Jaunajam laikam ir atbalsts tautā, bet līdz nākamajām vēlēšanām sabiedrībai var aizmirsties problēmas, kas rodas no saskaldītas Saeimas," sacīja E.Repše, piebilstot, ka "četras partijas kopā valdībā saturēt ir grūti". E.Repše joprojām nav atzinis, ka arī JL varētu būt pieļāvis kļūdas un ir atbildīgs par valdības krīzi, lai arī mājienus par to ir devusi pat Valsts prezidente. Aģentūra LETA informē, ka prezidente cer uz E.Repšes iespējām arī pēc LPP aiziešanas nodrošināt sekmīgu valdības uzdevumu izpildi tajās jomās, par kurām bija atbildīga LPP.
Muižnieks cer, ka iesāktais tiks turpināts 
NRA  01/30/04     Nu jau bijušais īpašu uzdevumu ministrs sabiedrības integrācijas lietās Nils Muižnieks pēc Latvijas Pirmās partijas (LPP) valdes lēmuma atsaukt savus ministrus no valdības atzīst, ka iemesli pašreizējai situācijai koalīcijā un LPP "izmešanai" no tās ir divi - Ministru prezidentam Einaram Repšem un viņa vadītajai valdībai trūkst koleģialitātes un koordinācijas spējas.
	N. Muižnieks uzskata, ka LPP no koalīcijas tika izmesti, nevis viņi to pameta. "Repše zināja skaidri un gaiši, ka LPP valdes lēmums bija pamest koalīciju gadījumā, ja tiks nepamatoti atlaists kāds no LPP ministriem."
	N. Muižnieks apgalvo, ka E. Repšem ir dažāda attieksme pret ministriem, šķirojot, kurš ir no Jaunā laika, kurš - no citas partijas. "Salīdziniet Audera atlaišanu ar Šlesera atlaišanu. Audera gadījumā vajadzēja nonākt līdz krimināllietai, lai tiktu atlaists savas partijas ministrs." Bijušais sabiedrības integrācijas ministrs piebilst, ka koleģialitātes trūkums viņam integrācijas procesa regulēšanā ir traucējis - likums par Sabiedrības integrācijas fonda darbu ir izgājis caur valdības rokām, taču, nonākot Saeimā, tas visu laiku tiek bremzēts.
Repše TSP neizsaka nekādus piedāvājumus
LETA  01/30/04     Ministru prezidents Einars Repše ("Jaunais laiks"), šodien tiekoties ar Tautas saskaņas partijas (TSP) priekšsēdētāju Jāni Jurkānu un frakcijas priekšsēdētāja vietnieku Andreju Klementjevu, nav izteicis nekādus sadarbības piedāvājumus, žurnālistiem paziņoja Jurkāns. 
	Jurkāns skaidroja, ka premjers ir tikai uzklausījis partijas pārstāvju viedokli par situāciju valstī. TSP priekšsēdētājs paudis viedokli, ka premjeram būs grūti strādāt mazākumvaldības apstākļos, tāpēc faktiski Latvijā ir valdības krīze. 
	"Mēs neko nepiedāvājām, nekādus priekšlikumus neizteicām, un arī mums nekas netika piedāvāts," sacīja Jurkāns. 
	Atbildot uz jautājumu, ko Jurkāns domā par Repšes izteikto vēlmi vērot opozīcijas partiju darbu un tad izvēlēties "labāko, kura varētu iekļauties koalīcijā", TSP līderis uzsvēra, ka negatavojas piedalīties skaistumkonkursā. 
	Jurkāns norādīja, ka gadījumā, ja Saeimā tiktu ierosināta neuzticība valdībai, TSP vispirms gribētu zināt, kāds būs nākamās valdības variants, un partija neuzticības izteikšanu Repšem atbalstītu tikai tad, ja nākamajā valdībā būtu TSP. 
	Par nosacījumiem TSP sadarbībai ar JL Jurkāns ir gatavs runāt tikai tad, kad šāds piedāvājums tiks izteikts. 
Repše vēlas grozīt Satversmi 
BNS  01/30/04     Premjers Einars Repše uzskata, ka jādiskutē par grozījumiem Satversmē, kas ļautu premjeram sasaukt Saeimas ārkārtas vēlēšanas, lai izvairītos no krīzes. Premjers diskusijā Latvijas Radio piektdien pauda viedokli, ka vēlēšanu sistēma Latvijā sekmē vāju valdību veidošanos, jo no 24 līdz šim bijušajām valdībām vidējo darba ilgumu - gadu un trīs mēnešus - sasniegušas vai pārsniegušas tikai astoņas. 
	"Te mēs varētu padomāt par kādām korekcijām, kas būtu vēlamas un nepieciešamas," sacīja Repše. 
	Kā pirmo jau ieviesto korekciju viņš minēja noteikto 5% barjeru, savukārt citas korekcijas premjers aicināja smelties no citu valstu pieredzes - piemēram, Lielbritānijā premjerministrs ir tiesīgs "katrā brīdī uzsaukt jaunas vēlēšanas", savukārt citās valstīs jaunas vēlēšanas notiek, ja krīt valdība. 
	"Tas ir stabilizējošs faktors, Saeima un valdība kopā strādā, lai valstī būtu stabilitāte," atzina premjers. Viņš uzskata, ka valdības krišanas gadījumā jāļauj "vēlētājiem pateikt, ko viņi domā par jaunas valdības izveidošanu". Repše uzskata, ka šāds princips Latvijā garantētu daudz lielāku stabilitāti, "pilnībā saglabājot demokrātiju". 
	Repše uzskata, ka būtu lietderīgi iedibināt principu, ka ārkārtas vēlēšanas rīko, ja krīt valdība vai "valdošā partija nolemj, ka nu ir pienācis laiks rīkot jaunas vēlēšanas". Premjers ir pārliecināts, ka tas būtu "stabilizējošs faktors, kas ļautu krietni ilgāk izvairīties no krīzes", taču, ja krīze tomēr iestājas, "vārds būtu sakāms vēlētājam, nevis Saeimā ievēlētiem politiķiem, kuri uz četriem gadiem jūtas nu tā kā patlaban kungi un ķeizari". 
	Repše uzskata, ka "Satversmes ekspertiem, cienījamiem juristiem un sabiedrībai" jādiskutē par šādiem Satversmes grozījumiem. "Ja domājam par valsts attīstību ilgstošā periodā, šādas korekcijas uz kādu no nākamajām Saeimām būtu ļoti nopietni jāapsver," sacīja premjers. 
Repši vēl uz diviem gadiem 
ievēl par "Jaunā laika" priekšsēdētāju 
LETA  01/31/04     Par partijas "Jaunais laiks" priekšsēdētāju uz divu gadu pilnvaru termiņu šodien atkārtoti ievēlēts līdzšinējais partijas līderis Einars Repše, kurš bija vienīgais pretendents uz šo amatu.
	Šodien partijas pilnsapulcē par Repšes atkārtotu ievēlēšanu no 258 delegātiem nobalsoja 251, pret balsojat pieci, bet vēl divi atturējās.
	Balsojuma rezultātus pilnsapulces dalībnieki sveica ar skaļiem aplausiem. Vairāki cilvēki Repšes ievēlēšanu apsveica stāvot kājās.
	"Paši vainīgi," pēc rezultātu paziņošanas sacīja atkārtoti ievēlētais Repše.
	Kā ziņots, Repšes kandidatūru arī šogad, tāpat kā pirms diviem gadiem, izvirzīja JL ģenerālsekretārs Grigorijs Krupņikovs. Viņš norādīja, ka Repšes vārds neprasa plašu reklāmu.
	Savukārt Repše apliecināja kā viņš ir gatavs uzņemties darbu pēc labākās sirdsapziņas Repše savā uzrunā pēc viņa kandidatūras izvirzīšanas bija lakonisks. "Jūs jau mani pazīstiet un ziniet, kas būs," sacīja Repše.
	Balsošana par partijas priekšsēdētāju notika aizklāti ar balsošanas zīmēm. 
Valdībai pārmet 
valsts attīstības vīzijas trūkumu 
Diena  01/31/04     Valdības krīze trīs mēnešus pirms valsts iestāšanās Eiropas Savienībā (ES) vēl vairāk saasinājusi bažas, vai līdz 1.maijam izdosies novērst Eiropas Komisijas (EK) norādītos trūkumus muitas gatavībā un nodokļu administrēšanā uz savienības ārējās robežas, dzīvnieku izcelsmes atkritumu iznīcināšanā un diplomu starptautiskajā atzīšanā, un galvenais - pēc iespējas ātrāk pabeigt ievilkto procedūru sagatavošanu ES fondu apgūšanai. 
	Lai gan atbildīgie ierēdņi nenoguruši atkārto, ka ātrāk neko izdarīt nevarēja, arvien skaļāks kļūst viedoklis, ka tas ir pirmais trauksmes zvans par valsts gatavību no gadiem lolotā ES sapņa iegūt visu, ko teorētiski varētu. Diviem jau apjaustajiem trūkumiem - skaidras valsts attīstības vīzijas neesamībai un politiskās vadības trūkumam ES lietu virzīšanā - tagad pievienojies trešais. 
	"Mums šobrīd trūkst stabilas politiskās vadības, kas ar 100% atdevi gādātu, lai iedzīvotāji un iestādes var stabilā atmosfērā strādāt. Runājot par tālākajiem plāniem ES, liela nozīme ir izpildvarai un mērķiem, kas tiks koordinēti izvirzīti," Valsts prezidentes teikto atstāsta viņas pārstāve. Viņa neizklausās priecīga.
	Pie diviem Ministru kabineta ēkā esošiem kabinetiem durvju plāksnītes vēsta - Eiropas lietu birojs. Premjeram padotā iestāde, kurai iecerēta vadošā loma Latvijas nacionālo interešu definēšanā, sākusi darboties pērnā gada nogalē, un tajā strādā trīs cilvēki - premjera padomniece Elīna Melngaile un divi Eiropas integrācijas biroja (EIB) bijušie darbinieki. 
	Nākamnedēļ iecerēts no konkursa dalībniekiem izvēlēties vēl divus darbiniekus un vadītāju. "Mūsu prioritārais uzdevums ir gatavot un koordinēt nacionālās politikas izstrādi Latvijā, kas attiecas uz ES. Lielās, politiski svarīgās lietās - mēs nelīdīsim katrā nozarē un nesekosim katrai iniciatīvai, to dara ministrijas," saka E.Melngaile.
	Ministrijas dara kopš aprīļa, kad Latvija parakstīja iestāšanās līgumu. Ik mēnesi valsts pārvaldē parādās ap 100 ES tiesību aktu apstiprināšanas stadijā. Kopā patlaban cirkulē ap 300. Pirms ministri dodas uz Briseli tos apstiprināt vai noraidīt, savu attieksmi pret katru izsaka valdība - katrā sanāksmē izskata aptuveni piecus. Šogad pirmajā pusgadā ir ap 30 ES ministru padomju. Tātad valdības attieksme par vismaz 150 dažādām lietām. 
	Taču, ja uzņēmējs vai nevalstiskā organizācija meklēs kādu saiti internetā vai telpu valsts pārvaldē, kur tos apskatīt vienkopus, velti. Tāpat kā nav viena dokumenta, kurā īsi un koncentrēti būtu noteiktas Latvijas nacionālās intereses. 
	"Viens tiesību akts ES apritē ir vidēji divus gadus. Tas, kā mums nav - mēs neapzināmies, kāda būs bilde pēc trim vai pieciem gadiem, jo šo milzīgo dokumentu masu neviens nesaliek kopā un nevar pateikt - uz šo virzās savienība un to mums vajag. Ir N ministrijas, kas atbild par savu lauciņu, un cilvēkus tur nevar vainot - viņi strādā, bet tas, kā redzami trūkst, ir politiska vadība," saka bijušais EIB direktors Edvards Kušners. 
	Lai arī Latvijai bija iespēja četru strukturālo fondu līdzekļus sākt tērēt jau no šā gada 1.janvāra, pirmos projektus varēs iesniegt ātrākais martā. Visi darbi ritot, kā iecerēts, un neko ātrāk nav bijis iespējams izdarīt, uzsver atbildīgais par fondiem Finanšu ministrijas valsts sekretāres vietnieks Gints Freimanis. Tam gan nepiekrīt ekonomists Edmunds Krastiņš (TP), kurš uzskata, ka gatavošanās fondiem nav bijusi rūpīgi izplānota un viss ir noticis pēdējā brīdī. Viņaprāt, attaisnojums nav arī tas, ka Eiropas Komisija Latvijas attīstības plānu (LAP), kas nosaka naudas sadales prioritātes, apstiprināja pērnā gada beigās. "Tās ir muļķīgas atrunas - kamēr nekas nav apstiprināts, tikmēr neko nedarām," uzskata E.Krastiņš. 
	Tagad tiek solīts, ka februāra sākumā LAP papildinājumā būs skaidri definēts, kādi projekti var pretendēt uz ES naudu un to vērtēšanas kritēriji. Arvien nav izvēlēta auditorfirma, kas izvērtēs Latvijas iestāžu spēju naudu dalīt, taču G.Freimanis lēš, ka līdz martam to akreditācija būs pabeigta. 
	Patlaban visas procedūras esot pabeigusi tikai Ungārija. 
	Par valsts attīstības plāna neesamību pēdējā laikā arvien biežāk publiski runā arī Valsts prezidente, kura savas kancelejas paspārnē grib dibināt Stratēģiskās analīzes komisiju ar akadēmiķiem, uzņēmēju, nevalstisko organizāciju pārstāvjiem, kas mēģinātu iezīmēt Latvijas lomu pasaulē un valsts iespējas. Ekonomists Uldis Osis norāda, ka jau tagad ir virkne stratēģiju dažādās nozarēs, bet tās nereti ir formālas. "Politiķiem būtu jādefinē prioritātes plašā nozīmē, tad ir stratēģiska institūcija, kas veic analītiskus pētījumus un prognozes, un tad ir ierēdņu līmenis, birojs, kas tās virza valsts pārvaldē un Eiropas komisijā," saka U.Osis. E.Kušners min, ka stratēģisko interešu definēšana ir ne vien tālredzība, bet objektīva nepieciešamība - ES darbība notiek ļoti daudzās jomās, tāpēc bez skaidrām interesēm valsts vienkārši netiek galā. Turklāt intereses var būt ne vien aktīvi mēģinājumi virzīt kādu procesu, piemēram, ES ekonomiskās attiecības ar Ukrainu vai Krieviju, bet arī kaut ko nedarīt un apturēt konkrētas iniciatīvas, piemēram, nodokļu harmonizēšanā, vai sekot līdzi potenciāli jūtīgām tēmām, kā PVN likmes. 
	Patlaban gan nav pat nekā līdzīga. E.Melngaile teic, ka ELB sācis izpētīt jau pašreizējās stratēģijas, un domā, ka stratēģisko interešu dokuments varētu tapt pusgada laikā. 
	"Tas nenozīmē - ja mums 1.maijā tās nav, mēs iekrītam bedrē," saka bijušais vēstnieks ES Andris Piebalgs. "Somiem pagāja pāris gadu, kamēr viņi sāka aktīvi strādāt ES ar skaidrām vajadzībām, citiem - ilgāk. Svarīgākais, ko mēs tagad varam darīt, ir apgūt pieredzi, kā valstis īsteno savas intereses ES." Pirmā apjēga par to radusies sarunās par konstitūciju, nākamā lielā cīņa būšot jaunais budžets. Mazām valstīm parasti esot augstākais 4-5 jomas, kurās tās aktīvi darbojas.
Jaunais laiks runā ar opozīciju, 
lai novērstu jukas Saeimā 
Diena  02/04/04    Sarunas ar opozīcijā esošo Tautas partiju, Latvijas Pirmo partiju un Tautas saskaņas partiju otrdien sāka Jaunā laika valdes pārstāvji Krišjānis Kariņš un Jānis Reirs. Viņi Dienai uzsvēra, ka tās nav sarunas par jaunas koalīcijas veidošanu, bet gan par sadarbību Saeimā. JL vēlas izzināt opozīcijas attieksmi valdībai būtiskos jautājumos, par kādu uzskatāms arī izglītības likums, kas tiek saistīts ar uzticību valdībai. Ja Saeima neatbalstīs šo likumu koalīcijas redakcijā, tam sekos valdības demisija. 
	Tā būs arī gadījumos, ja tiek ierosināta neuzticība kādam ministram, jo valdība nevar strādāt nepilnā sastāvā, norādīja K.Kariņš. Pretēji iepriekš pieļautajam vairākums aptaujāto JL deputātu uzskata, ka tādā gadījumā nevajadzētu vilcināties ar jaunas valdības izveidošanu.
	Runas par iespējamām izmaiņām Saeimas komisiju vadībā un neuzticības izteikšanu ministriem ir viens no iemesliem, kāpēc JL otrdien sāka sarunas ar opozīciju. 
	Daži tās pārstāvji gan atzina, ka sarunas būtu produktīvākas, ja tajās piedalītos JL vadītājs un premjers Einars Repše. K.Kariņš Dienai uzsvēra, ka runa nav par koalīcijas paplašināšanu, bet gan vēlmi nodrošināt iespējas pieņemt valstij svarīgus lēmumus, to starpā esot arī partiju finansēšanas likums un ar valsts budžetu saistīti lēmumi. JL kritērijs, izraugoties nākamos koalīcijas partnerus, būšot, cik konstruktīvi viņi ir bijuši svarīgos balsojumos. Jānis Lagzdiņš (TP), kas ir ierosinājis Korupcijas novēršanas un apkarošanas likuma grozījumos paredzēt KNAB neatkarību un Valsts prezidenta vadītās Nacionālās drošības padomes tiesības nosaukt KNAB vadītāja kandidātu, sacīja, ka viņš savukārt vērtēšot, kā JL deputāti rīkošoties šajā valstiski svarīgajā balsojumā.
	TP līderi Atis Slakteris un Aigars Kalvītis, kas tikās ar JL pārstāvjiem pusdienās, apgalvoja, ka to laikā notikusi iepazīšanās, ieskaitot sarunas par to, cik kuram ir bērnu. Bija noprotams, ka TP pārstāvji izteikuši savu kritisko viedokli par Einaru Repši kā premjeru. LPP nebūtu gatava strādāt E.Repšes vadībā, tajā pašā laikā agrāko četru partiju koalīciju uzskata par labāko, premjera partijas pārstāvjiem pateicis LPP frakcijas priekšsēdis Oskars Kastēns. Arī citu koalīcijas frakciju pārstāvji jau atzinuši, ka valdības maiņas gadījumā šo variantu vajadzētu izvērtēt kā pirmo. Kamēr tas nav noticis, LPP izbaudīšot dzīvi opozīcijā un atbalstīšot valdību tikai jautājumos, par kuriem atbildību savulaik bija uzņēmušies LPP ministri. TP un LPP apsver iespēju rosināt iekšlietu ministra Māra Gulbja (JL) demisiju, taču pagaidām šai iniciatīvai, kas tiktu virzīta uz TSP deputātu pieprasījuma pamata par policijas darbinieku iesaistīšanu piketētāju vajāšanā, nav TSP frakcijas atbalsta - frakcijas priekšsēdis Jānis Urbanovičs Dienai sacīja, ka TSP vispirms izvērtēs ministra atbildi.
	Nav zināms, vai ceturtdien tiks ierosināta izglītības un zinātnes ministra Kārļa Šadurska demisija, ko grasījās darīt PCTVL. Ja kāds no JL ministriem amatu zaudē un atgriežas Saeimā, mandāts ir jānoliek Budžeta un finanšu komisijas priekšsēdētājai Baibai Brigmanei. Šajā komisijā tagad plāno strādāt arī E.Repšes atlaistais premjera biedrs Ainārs Šlesers, kas šo pārmaiņu gadījumā varētu kandidēt uz priekšsēža amatu. JL deputātiem ir dažādi uzskati, kā valdība varētu demisionēt. Aldis Kušķis un Artis Kampars pieļauj, ka valdībai jāatkāpjas, pirms Saeima lemj par neuzticību kādam ministram, lai līdz jaunas valdības izveidošanai kabinets var strādāt pašreizējā sastāvā. K.Kariņš domā, ka tad speciāli kāds varētu pieteikt ministra demisiju, lai izprovocētu valdības atkāpšanos, kurai būtu jāseko pēc neuzticības balsojuma. JL deputāti joprojām uzskata E.Repši par labāko premjeru, to uzsvēra arī Edgars Jaunups un A.Kampars. "Lielām personībām piemīt vājības, taču E.Repšes spēja izdarīt valsts labā ir jāvērtē augstāk par lietām, ko viņam var pārmest cilvēciski," sacīja A.Kampars. 
	E.Jaunups uzskata, ka par jaunu koalīciju sarunas iespējamas arī ar TP, taču ar nosacījumu, ka valdībā nav atsevišķas personas, par kuru godprātīgu darbību JL jau izteicis šaubas. Lūgts komentēt neoficiālu iespēju, ka tad JL atstātu opozīcijā tēvzemiešus, E.Jaunups tāpat kā A.Kampars uzsvēra, ka tas nebūtu iespējams, jo tieši TB/LNNK ir konstruktīvākais partneris. E.Jaunups pieļāva aiziešanu opozīcijā, ja nav iespējams vienoties par tādas koalīcijas izveidi, kurā JL spēj īstenot programmu. "Ja bez JL nevarēs izveidot valdību, prezidentei būs jāpieņem politisks lēmums," teica deputāts.

Demisionējušais Lujāns 
kritizē zemo budžeta deficītu
NRA  02/05/04     Vakar intervijā laikrakstam Dienas Bizness bijušais ekonomikas ministrs Juris Lujāns (Pirmā partija) izteica Latvijas amatpersonām gluži vai revolucionāru atziņu. Viņš apgalvoja, ka šā gada valsts budžeta deficīts tikai 2% apmērā nav ekonomiski pamatots.
	"Ar lepnumu tiek ziņots, ka pagājušajā gadā esam ieekonomējuši 70 miljonus latu, ar kuriem tika segts valsts ārējais parāds, taču par šo naudu varējām sakārtot visu izglītības sistēmu un noasfaltēt 50 kilometru rādiusā visus ceļus sešās joslās. Finanšu ministrs un premjers ar lepnumu sit pie krūtīm, ka mums esot bijis ļoti disciplinēts budžets. Pagājušo gadu mēs pabeidzām ar ļoti zemu budžeta deficītu, bet sakiet, kāpēc mēs ar to lepojamies," teica J. Lujāns.
	Neatkarīgā mēģināja noskaidrot ekspertu viedokļus par to, cik pamatots ir šāds uzstādījums. 
	Saeimas Eiropas lietu komisijas vadītājs ekonomikas doktors Guntars Krasts sacīja: "Es domāju, ka Lujāna kunga apgalvojums ir ļoti drosmīgs. Pasaules prakse liecina, ka augsts budžeta deficīts nekad vēl sevi nav attaisnojis. Klasiskais variants ir tāds, ka samērā augsts budžeta deficīts ir pieļaujams vienīgi tad, ja valsts ekonomika attīstās ļoti lēni vai pat ir iekšzemes kopprodukta samazinājums. Latvijas gadījumā tā nav. Mūsu ekonomika attīstās strauji, un šādos apstākļos kāpināt budžeta deficītu nav pieļaujams. Mums ir arī augsts tekošā konta deficīts, kas kombinācijā ar lielu budžeta deficītu apdraud ekonomisko stabilitāti. Protams, daudzi var atsaukties uz ASV praksi, kur budžeta deficīts šobrīd ir ļoti augsts. Bet viņiem ir vairākas ekonomiskās sviras, ar kurām šā deficīta radītās problēmas minimizēt. Atliek tikai palielināt bāzes procentu likmes, un investīcijas plūdīs iekšā, tādējādi novēršot negatīvās budžeta deficīta sekas. Mums tādu finanšu instrumentu nav."
	Latvijas Zinātņu akadēmijas Ekonomikas institūta direktore Raita Karnīte bija pretējās domās. "Lujāna kunga apgalvojumiem ir zināms pamats, taču tikai tad, ja nauda tiktu novirzīta tiem mērķiem, par kuriem runā Ekonomikas ministrija. Es domāju izglītība, inovācijas un eksporta veicināšana. Diemžēl nav nekādas garantijas, ka brīvā nauda neaiziet vienkārši patēriņam. Ja man ir jāizvēlas, vai nauda aiziet pensionāriem vai izglītībai, lai cik man grūti to teikt, tad es izvēlos pēdējo. Katrā ziņā visu laiku dzirdamās runas par taupību jau sāk kļūt gluži vai histēriskas, un tādos apstākļos runāt par jaunas ekonomikas izveidi uz augsto tehnoloģiju bāzes ir nenopietni." 
	Ekonomikas zinātņu doktors Uldis Osis uz problēmu raugās makroekonomikas teorijas aspektā. "Kāpēc ir šī stingrā fiskālā politika? Jāņem vērā viena lieta. Tā ir inflācija. Deficīts rodas tad, kad tiek tērēts vairāk, nekā ieņemts. Tas nozīmē, ka apgrozījumā nonāk vairāk naudas, un tas dzen uz augšu inflāciju. Līdz ar to jaunradītās vērtības tiek devalvētas, un ieguvums faktiski nav nekāds. Tā ir ekonomikas ābece. Tas viss ir empīriski pārbaudīts, tāpēc nav nekāda ekonomiska pamata paaugstināt budžeta deficītu," teica U. Osis. 
	Latvijas Banka, kā ierasts, kategoriski norobežojas no viedokļa, ka budžeta deficīts Latvijā ir mākslīgi samazināts. "2003. gada budžeta rādītāji tiešām priecē: tautsaimniecība dinamiski attīstās, sekmīgāk iekasējam nodokļus. Cerīgi varam raudzīties arī uz deficīta iegrožošanas plāniem šogad. Bet no tautsaimniecības ilgtspējīgas attīstības viedokļa pats būtiskākais ir tas, ka zemāki valdības izdevumi veicina makroekonomisko stabilitāti. Palielinot budžeta deficītu - tērējot vairāk, nekā to atļauj pašreizējo ieņēmumu līmenis, valdība samazinātu kopējos valsts uzkrājumus. Ja šo samazinājumu nekompensē privātā sektora uzkrājumu pieaugums, valsts budžeta deficīts pasliktina maksājumu bilances tekošā konta stāvokli." 
	Pēc Latvijas Bankas novērtējuma, 2003. gadā iekšzemes kopprodukta pieaugums ir sasniedzis vai pat pārsniedzis 7%. Gaidāms, ka arī šogad, ņemot vērā iespējamo ekonomikas atlabšanu vairākās ES valstīs, izaugsme Latvijā varētu būt līdzīga un veidot ap 7% gadā. Ekonomikai šādi augot, valdības izdevumi vēl papildus stimulētu ekonomisko aktivitāti un reizē arī importu, un šāda valsts finanšu politika nozīmētu eļļas liešanu ugunī. Valsts budžeta deficīta tālāks pieaugums novestu arī pie kredītu procentu likmju pieauguma, tādējādi iznīcinot efektu, ko tautsaimniecībai īstermiņā varētu būt devuši lielāki valsts budžeta tēriņi, uzskata Latvijas Banka.
Repšes zemi pētīs 16 deputāti
Latvijas avīze  02/03/04    Paredzams, ka ceturtdienas plenārsēdē tiks ievēlēti 16 deputāti, kuri izmeklēs premjera Einara Repšes finansiālos darījumus.
	Jau ziņots, ka 34 Saeimas deputāti no opozīcijas un tobrīd valdošajā koalīcijā esošās Latvijas Pirmās partijas parakstīja pieprasījumu veidot parlamentāro izmeklēšanas komisiju, kas izmeklētu premjera finansiālos darījumus pēc tam, kad prese rakstīja par E. Repšes daudzajiem iegādātajiem nekustamajiem īpašumiem. 
	Jau pagājušajā nedēļā Saeimas prezidijs kopā ar frakciju padomi nolēma, ka katra no astoņām Saeimas frakcijām varēs izvirzīt pa diviem deputātiem darbam šajā komisijā. Plānots, ka komisijā strādās Jānis Reirs un Roberts Jurķis ("Jaunais laiks"), Vineta Muižniece un Gundars Bērziņš (Tautas partija), Aleksandrs Bartaševics un Dainis Turlais (Tautas saskaņas partija), Pēteris Kalniņš un Andis Kāposts (Zaļo un zemnieku savienība), Ēriks Jēkabsons un Dzintars Jaundžeikars (LPP), Anna Seile un Pēteris Tabūns ("Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK), Andrejs Aleksejevs un Andris Tolmačovs ("Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā"), kā arī Oļegs Deņisovs un Igors Solovjovs (Latvijas Sociālistiskā partija).
Mazinās Jaunā laika popularitāte
BNS  02/03/04     Janvārī nedaudz samazinājies premjera Einara Repšes vadītā "Jaunā laika" atbalstītāju skaits, tomēr popularitātes ziņā partija joprojām krietni apsteidz pārējās. Ja Saeimas vēlēšanas notiktu janvārī, par "Jauno laiku" balsotu 27,3% Latvijas pilsoņu, liecina "Latvijas faktu" aptauja. Decembrī par "Jauno laiku" bija gatavi balsot 28,5% aptaujāto. Popularitātes ziņā otrā ir opozīcijā esošā Tautas partija ar 6,2% (8% decembrī), tai uz pēdām min kreiso spēku apvienība "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" ar 6,1% (7,4% decembrī). Ja vēlēšanas notiktu janvārī, Saeimā iekļūtu arī Tautas Saskaņas partija ar 5,8% balsu un koalīcijā pārstāvētā Zaļo un zemnieku savienība ar 5%. No 8. Saeimā pārstāvētajiem politiskajiem spēkiem parlamentā neiekļūtu valdībā pārstāvētā apvienība "Tēvzemei un Brīvibai"/LNNK ar 4,2% atbalstītāju, no valdības aizgājusī Latvijas Pirmā partija ar 2,3%, Sociālistiskā partija (1,8%), partija BITE (0,9%) un kustība "Līdztiesība" (0%).
Rīgas kuģu būvētava būvēs karakuģi 
NRA  01/29/04     Kuģubūves un remonta uzņēmums Rīgas kuģu būvētava (RKB) šogad pēc kādas ārvalsts pasūtījuma plāno uzbūvēt pirmo karakuģi, aģentūrai BNS pavēstīja Eiroholdinga viceprezidents Jānis Davidovičs.
	Viņš sacīja, ka tas būs krasta apsardzei domāts 30 metru garš karakuģis. Davidovičs neatklāja, pēc kuras valsts pasūtījuma šis karakuģis tiks būvēts, tikai teica, ka "tā ir augsti attīstīta valsts". Kā piebilda J. Davidovičs, kamēr Latvijas valsts vēl nav nolēmusi, vai tā vēlas karakuģu būvi uzticēt Rīgas KB, uzņēmums to sāk darīt pēc citu valstu pasūtījuma. Viņš klāstīja, ka Rīgas KB domā uzbūvēt vairākus karakuģus.
	Pērn Rīgas KB pabeidza pirmā tankkuģa būvi. 78 metrus garais tankkuģis ar dubultkorpusu tika būvēts pēc kādas Skandināvijas valsts pasūtījuma. J. Davidovičs teica, ka šim tankkuģim sekos arī citu šādu kuģu būve. Kopumā Rīgas KB jau saņēmusi pasūtījumus dažādu, tostarp zvejas, kuģu būvei un remontam līdz pat 2006. gadam.
	J. Davidovičs pavēstīja, ka Rīgas KB sāk pietrūkt jaudu, tāpēc plānots investēt kuģu būves uzņēmuma paplašināšanā. Pagaidām vēl nav izlemts, cik lielas šīs investīcijas būs.
	Rīgas KB 2002. gadā strādāja ar 594 950 latu peļņu, bet kompānijas neto apgrozījums bija 20,567 miljoni latu.
Sasniegts rekords koku atjaunošanā 
NRA  01/30/04     Latvijā Pērn ir sasniegts rekords meža atjaunošanā valstī pēdējos gados. Valsts meža dienesta (VMD) apkopotā informācija liecina, ka valstī kopā atjaunoti 29 411 ha meža, kas ir par 11 438 ha vai 63,6 procentiem vairāk nekā 2002. gadā. Valsts mežos atjaunoti 10 688 ha meža, bet pārējo īpašnieku mežos -18 723 ha meža. Salīdzinot ar 2002. gadu, pārējo īpašnieku meži pagājušajā gadā ir atjaunoti par 117 procentiem vairāk.
	Meža likumā noteikts, ka galvenā cirte tiek aizliegta, ja meža īpašnieks vai tiesiskais valdītājs noteiktajos termiņos un kvalitātē nav atjaunojis mežu vismaz 80 procentu apmērā no kopējās atjaunojamās platības, skaidroja Valsts meža dienesta speciālisti. No 2003. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim meža īpašnieki un apsaimniekotāji sekmīgi strādājuši, lai izpildītu meža atjaunošanas prasības - VMD darbinieki par atjaunotu atzinuši 4724 hektārus meža. Atjaunoto meža platību pieaugums galvenokārt ir pārējo īpašnieku mežos - 4182 hektāri. Meža atjaunošanas prasību izpilde šajā laika posmā galvenokārt panākta, kvalitatīvi izpildot jaunaudžu kopšanu atjaunošanas termiņu sasniegušajās un pārsniegušajās atjaunojamajās platībās. Tāpat kopšanas darbu sekmīga izpilde bija iespējama, pateicoties darbam piemērotiem laika apstākļiem gada pēdējos mēnešos. 
	Pagājušā gada pēdējos trīs mēnešos 1241 saimniecība, kurās nebija izpildītas normatīvajos aktos noteiktās prasības par 80 procentu apmežošanu un kuriem īpašumā bija audzes galvenās cirtes vecumā, veicot kopšanu, prasības izpildīja un galvenās cirtes aizliegums neiestājās. Tas nozīmē, ka, salīdzinot ar stāvokli līdz 2003. gada 1. oktobrim, kad meža atjaunošanas prasību neizpildes dēļ iesaldētie koksnes apjomi galvenajā cirtē, platībās, kurās nepastāv citi galvenās cirtes ierobežojumi, pārējo īpašnieku mežos veidoja 20,4 miljonus kubikmetru, pēc stāvokļa 2004. gada 1. janvārī samazinājās par 2,6 miljoniem kubikmetru. Tātad iesaldētie koksnes apjomi pārējos mežos pēc stāvokļa 2004. gada 1. janvārī veido 17,8 miljonus kubikmetru.
Izglītības likuma pantu noteiks nepārprotamu 
Diena  01/29/04     Par nepārprotamu valodas lietojuma proporciju - 60% latviski, 40% mazākumtautību valodā - trešdien nobalsoja Saeimas Izglītības, zinātnes un kultūras komisija. Komisijas galīgais variants Izglītības likuma grozījumu 3.lasījumam tiks pieņemts ceturtdien. Tikmēr sašutumu par otrajā lasījumā pieņemtajiem grozījumiem, kas būtu ļāvuši mazākumvalodās mācīt tikai ar nacionālo identitāti saistītus priekšmetus, izrādījusi Krievijas delegācija Eiropas Padomē (EP). Delegācija uzsver, ka grozījumi "pēc būtības vērsti uz pilnīgu aiziešanu no izglītības mazākumvalodās, kurās runā aptuveni 40% iedzīvotāju". 
	Delegācijas vadītāja Dmitrija Rogozina un vēl vairāk nekā 10 cilvēku parakstītā "rakstiskā iesniegumā", kuram gan nav nekāda adresāta, kārtējo reizi runāts par to, ka Latvijai jāatsakās no diskriminējošiem likumiem, jāratificē Mazākumtautību konvencija, jāatjauno EP monitorings. 
	Krievijas vēstulei nebūs lielas jēgas, Dienai, kā vienā balsī runādami, atzina Latvijas pārstāvji EP Parlamentārajā asamblejā Juris Dobelis (TB/LNNK) un Boriss Cilēvičs (TSP). Pirmkārt, ir runa tikai par otro lasījumu, kas nav galīgais likuma variants, otrkārt, atbildīgā Saeimas komisija to jau nolēmusi mainīt. Tas nozīmē, ka pat gadījumā, ja Krievijas delegācijas iesniegums nonāks kādā no asamblejas komitejām, tam vairs nebūs juridiska pamata, turklāt šādi iesniegumi par dažādām tēmām tiek rakstīti teju katru dienu, bet juridisku spēku pēc ilgas birokrātiskas procedūras iegūst tikai neliela daļa. 
	Izglītības komisijas balsojums par konkrētu jaunās normas redakciju, lai tā būtu ne tikai politiski, bet arī juridiski korekta, pārlikts uz ceturtdienu pēc izglītības un zinātnes ministra Kārļa Šadurska (JL) tikšanās ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu. Jau ziņots, ka 2.lasījumā deputātu iebalsotie grozījumi izpelnījās asu prezidentes kritiku. 
Izglītības likumu saista ar uzticību valdībai 
NRA  02/03/04     Jaunā laika Saeimas deputātu vairākums neredz iespēju sadarboties ar Jāņa Jurkāna vadīto Tautas saskaņas partiju, Dienai apstiprināja JL frakcijas priekšsēdētāja vietnieks Artis Kampars. Šī nostāja, par ko Diena pārliecinājās, arī aptaujājot deputātus, ir pretēja tai, kas izskanēja JL valdes pārstāvju piedāvājumā koalīcijas partneriem pirmdien no rīta. Ceturtdien Saeimas sēdē paredzēto balsojumu par grozījumiem Izglītības likumā premjers Einars Repše (JL) aicinās saistīt ar uzticības balsojumu par valdību, Dienai sacīja JL valdes loceklis Kārlis Šadurskis. Politiķu prognozes liecina, ka koalīcijas piedāvātā likuma redakcija, kas paredz 60 procentu mācību priekšmetu apgūt valsts valodā, varētu gūt vairākuma atbalstu.
	Tajā pašā laikā šis varētu nebūt vienīgais pārbaudījums valdībai. PCTVL frakcija sola neprasīt izglītības un zinātnes ministra K.Šadurska demisiju, ja izglītības reforma tiks īstenota viņu vēlētāju interesēs un latviešu valodā tiks mācīti tikai trīs priekšmeti pēc skolu izvēles. Jau rakstīts, ka opozīcija varētu pieprasīt ne tikai K.Šadurska, bet saistībā ar policijas rīcību pret piketētājiem - arī iekšlietu ministra Māra Gulbja demisiju. Vairāki JL frakcijas deputāti iepriekš Dienai bija pieļāvuši arī iespēju valdībai atkāpties, ja tā jutīs, ka mazākumā JL nespēj īstenot savus uzdevumus. Taču K.Šadurskis uzsvēra, ka runa varot būt tikai par uzticības balsojumu.
	Ja valdībai tiek izteikta neuzticība, tā turpina strādāt līdz jaunas izveidošanai. Vairāku JL politiķu sacītais liecina, ka JL varētu nesteigties ar iesaistīšanos jaunas koalīcijas veidošanā. 
	Ja piepildītos opozīcijas brīdinājumi par neuzticības izteikšanu atsevišķiem ministriem, viņiem valdība būtu jāatstāj, bet citus vietā apstiprināt nebūtu iespējams. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc JL varētu izšķirties par atkāpšanos. To, ka valdībai varētu nākties demisionēt, svētdien LNT raidījumā Nedēļa pieļāva arī Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga: "Tāds brīdis varētu pienākt, ja valdība ilgstoši atrodas situācijā, kurā tai ir grūtības pieņemt valstij nepieciešamus lēmumus."
	Kad TSP līderis Jānis Jurkāns paziņoja, ka neatbalstīs šīs valdības demisiju, ja netiks piedāvāts cits modelis ar TSP dalību tajā, TB/LNNK aicināja JL izskaidrot šā atbalsta būtību. JL pārstāvju tikšanās ar TB/LNNK un ZZS pirmdienas rītā beidzās bez rezultāta - Krišjānis Kariņš (JL) un Ingrīda Ūdre (ZZS) nespēja parādīt konkrētus plānus. Taču no TB/LNNK pārstāvju paziņotā bija noprotams, ka uzsvars ir likts uz sadarbību ar TSP. Tēvzemiešu frakcijas priekšsēdis Māris Grīnblats informēja, ka partija nevarēs atrasties valdībā, kurā ir TSP deleģēts ministrs. No teiktā varēja secināt, ka JL ir pieļāvis iespēju aicināt kāda ministra amatā TSP kandidātu pretēji vēlāk deputātu teiktajam. 
	J.Jurkāns sacīja, ka dažu deputātu viedokļi vēl neesot jāuztver kā galīgais lēmums, tāpēc viņš nevēloties atklāt, kā TSP rīkosies valdībai būtiskos balsojumos ceturtdien. Taču TSP frakcijas vadītājs Jānis Urbanovičs jau dienas pirmajā pusē pieļāva, ka partija varētu arī nebūt koalīcijā, jo "JL veidojas iekšējā opozīcija un es jau redzu tur Repšes aizvietotājus". Tajā pašā laikā opozīcijā esošās Tautas partijas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis apgalvoja, ka ar Ventspils mēru Aivaru Lembergu esot vienošanās par TSP atbalstītu valdību, kurā paliek ZZS un TB/LNNK. "Tie būs modernie laiki - oligarhu un liekuļu savienība," ironizēja A.Kalvītis, kura teiktajam neizdevās gūt apstiprinājumu.
	"TP speciāli nenāk uz sarunām un grūž mūs kopā ar TSP, lai padarītu JL sārtu, bet tas neizdosies," sacīja Ainars Latkovskis. Iekšlietu ministrs M.Gulbis pat bija noskaņots aiziet no valdības, ja būtu jāstrādā kopā ar TSP pārstāvi. Arī Edgars Jaunups atzina: "Es ļoti, ļoti piesardzīgi izturos pret jebkāda veida koalīciju ar TSP, jo uzskatu, ka divi ideoloģiski tik atšķirīgi politiskie spēki nespēs ilglaicīgi strādāt kopā vienā komandā." Uldis Mārtiņš Klauss un vēl vairāki JL deputāti atzina, ka labākais risinājums būtu atrast sešus pārsvaram Saeimā trūkstošos deputātus, taču esot jābūt gataviem arī uz valdības demisiju. "Būtu labi, ja Einars Repše uzņemtos kādu darbu Briselē, tad viņš ar godu būtu aizgājis," piebilda deputāts.
	Koalīcija pilnvaroja ZZS frakcijas vadītāju Augustu Brigmani tikties ar LPP un izvērtēt šīs partijas iespējas atgriezties koalīcijā. No LPP valdes priekšsēža Aināra Šlesera sacītā varēja secināt, ka LPP nebūs gatava strādāt E.Repšes vadībā, taču balsojumos rīkosies konstruktīvi un, kur tie sakritīs ar partijas programmu, atbalstīs valdību. Ministru demisijas un komisijas vadītāju nomaiņu frakcija izvērtēs atsevišķi, bet neuzticību valdībai neatbalstīs. LPP un TSP pārstāvji jau ir paziņojuši, ka atbalstīs Ineses Vaideres (TB/LNNK) atcelšanu no Ārlietu komisijas vadītājas amata, par ko komisija balsos atkārtoti.
Krievu skolu aizstāvji 
izglītības reformētājiem draud ar revolūciju 
BNS  02/03/04     Krievu skolu aizsardzības štābs sola, ka ceturtdien pie parlamenta ēkas pirms Saeimas sēdes protesta akcijā pret šogad plānoto izglītības reformu piedalīsies skolēni vismaz no 35 Latvijas skolām ar krievu mācību valodu.
	Akcijas rīkotāji šo protesta formu, ka ielās piketēt pret izglītības reformu izies, pēc viņu pašu aplēsēm, vismaz pieci līdz seši tūkstoši jauniešu, dēvē par jaunatnes revolūciju un atzīst, ka šī nevardarbīgās pretošanās akcija būs pirmais eksperimentālais streiks, "pārkāpjot slieksni pēc iepriekšējām, ar varas struktūrām saskaņotajām protesta formām", otrdien žurnālistiem apliecināja Krievu skolu aizstāvības štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis. 
	Izglītības un zinātnes ministra Kārļa Šadurska ("Jaunais laiks", JL), JL Saeimas frakcijas vadītāja Krišjāņa Kariņa un bijušā īpašu uzdevumu ministra sabiedrības integrācijas lietās Nila Muižnieka (Latvijas Pirmā partija) iepriekš paustās vīzijas par vienkopienas sabiedrības nepieciešamību Latvijā Petropavlovskis nosauca par "nožēlojamu politisko karikatūru, kam sen jau laiks miskastē". 
	Ceturtdien plānotajā streikā, kuru tā rīkotāji oficiāli dēvē par tikšanos ar deputātiem, dalību jau apliecinājuši skolēni no 32 (vairāk nekā puses) Rīgas skolām, kā arī trim Ventspils skolām ar krievu mācību valodu, žurnālistiem apliecināja Rīgas domes kreiso spēku apvienības "Par cilvēka tiesībām vienotā Latvijā" (PCTVL) deputāts Genādijs Kotovs. Kopumā šajā akcijā varētu piedalīties vismaz pieci seši tūkstoši skolēnu un viņu vecāku. Ventspilnieki - aptuveni 90 jauniešu -, lai piedalītos akcijā, galvaspilsētā ieradīsies ar trim autobusiem. 
	Salīdzinājumam Kotovs minēja, ka pagājušajā piektdienā pie Saeimas notikušajā piketā piedalījušies tikai trīs tūkstoši jauniešu no 12 mācību iestādēm. 
	Petropavlovskis atzina, ka īpašajā piketēšanas instrukcijā, kas skrejlapiņu formā nule izplatīta visās Rīgas skolās ar krievu mācībvalodu, minēti tikai ieteikumi, kā jauniešiem vajadzētu uzvesties pirms akcijas, tās laikā un pēc streika. Viņš noliedza vairāku žurnālistu iebildumus, ka instrukcijā minētās norādes būtu uztveramas kategoriskā formā. Skaidrojot aicinājumu jauniešiem pulcēties pie skolām, taču nekādā gadījumā neiet tajās iekšā, jo "no turienes var arī neizlaist", Petropavlovskis sacīja, ka pirms iepriekšējās protesta akcijas vairāku skolu, tostarp Rīgas 22.vidusskolas, pedagogi skolēnus ieslēguši mācību iestādes telpās, lai viņi netiktu uz piketu. 
	Petropavlovskis tāpat noliedza, ka štābs būtu pieprasījis skolēniem, lai tie piesakās dalībai akcijā. "Viņi paši piesakās, katru dienu mums zvana vismaz četru piecu skolu pārstāvji un apliecina savu gatavību piedalīties streikā un tad mēs tiekamies ar viņiem un sīkāk izrunājam ar šo protesta akciju saistītos jautājumus," viņš klāstīja. 
	Saeimas PCTVL frakcijas deputāts Vladimirs Buzajevs žurnālistiem atzina, ka šobrīd parlamentā notiek "dažādas diskusijas par reformas tēmu, taču es šo faktu pagaidām negribu komentēt, redzēsim, kas notiks pēc ceturtdienas akcijas. Plenārsēdē šajā dienā var notikt jebkas, tostarp atsevišķi diskutējams jautājums ir skolotāju sadalīšana kategorijās, kas būtībā ir tīrīšana pedagogu rindās. Taču ne šo lietu, ne arī izglītības reformu tādā formā, kādu to grib pieņemt šobrīd, opozīcija neatbalstīs, tāpat kā jebkurus valdības, īpaši - mazākuma valdības -, centienus diskriminēt krievvalodīgo sabiedrību. Turklāt atcerieties, ka tie skolēni, kuri ceturtdien izies ielās, aizstāvēs arī savus skolotājus," viņš piebilda. 
	Jau vēstīts, kaKrievu skolu aizsardzības štābs, aicinot skolēnus ceturtdien piedalīties kārtējā akcijā pret izglītības reformu, sagatavojis īpašu piketēšanas instrukciju. 
	Pasākums iecerēts pie parlamenta ēkas pirms Saeimas sēdes laikā, kad skolēniem vajadzētu atrasties mācību iestādēs. 
	Rīgas domē (RD) aģentūru BNS informēja, ka izpilddirektors otrdien saņēmis paziņojumu no domnieka Aleksandra Giļmana (PCTVL) par plānoto pasākumu. Paziņojumā sacīts, ka tas notiks no plkst. 8.30 līdz plkst. 12 Saeimas ēkas apkārtnē. 
	Giļmans vēstī, ka tajā piedalīsies Saeimas deputāti Vladimirs Buzajevs, Nikolajs Kabanovs, Jakovs Pliners un Rīgas domes deputāti Tatjana Jemeļjanova, Genadijs Kotovs, Ilga Oziša, Aleksandrs Giļmans (visi PCTVL), kā arī bezpartijiskais Oļegs Ščipcovs. 
	Pasākuma organizatori aicina jauniešus pulcēties pie skolām, taču nekādā gadījumā neiet tajās iekšā, jo "no turienes var arī neizlaist", sacīts Krievu skolu aizstāvības štāba uzsaukumā jauniešiem. 
Uzsaukumā jauniešiem Krievu skolu aizstāvības štābs sniedz rekomendācijas, kā ģērbties un uzvesties pasākumā. "Ģērbieties siltāk un parūpējieties par ērtiem apaviem bez augstiem papēžiem. Portfeli un mugursomu atstājiet mājās. Līdzi paņemiet pasi vai skolēna apliecību, citādi policija jūs var aizturēt personas noskaidrošanai," teikts aicinājumā. 
	Akcijas organizatori lūdz jauniešus pasākuma laikā nelietot apreibinošās vielas un nesmēķēt, jo "alus pudele Tavās rokās - trieciens mūs kopējai lietai". Savukārt vecākus štābs aicina atbalstīt savus bērnu un mudināt viņus savu pozīciju aizstāvēt arī skolotājiem un direktoriem, ja pedagogi tomēr atbalsta reformu. 
	Parlaments ceturtdien plāno galīgajā lasījumā skatīt grozījumus izglītības likumā, kas paredz no 1.septembra mazākumtautību skolās pāriet uz mācībām lielākoties latviešu valodā. Skolās 60% priekšmetu būtu jāpasniedz latviski, bet 40% - dzimtajā valodā. Dzimtajā valodā jānodrošina arī iespēja mācīties ar kultūru un identitāti saistītus priekšmetus. Skolām būs tiesības izvēlēties, kādus priekšmetus mācīt latviski, taču mācību iestāžu izvēli apstiprinās Izglītības un zinātnes ministrija (IZM). 
	Taču, iespējams, parlamentā likumu galīgajā lasījumā šonedēļ vēl neskatīs, jo deputāti vēlas vēlreiz par to diskutēt ar IZM. 
	Jau iepriekš Rīgā notikušas vairākas akcijas pret izglītības reformu - vērienīgākās notika 23.maijā un 4.septembrī Esplanādē, kur pulcējās vairāki tūkstoši krievu skolu jauniešu, viņu vecāku un skolotāju. 
Deputāti ar lēmumu nekavēsies 
Diena  02/05/04    Lai nepieļautu tālākas provokācijas saistībā ar Izglītības likuma grozījumiem, valdošā koalīcija ceturtdien gatava par tiem nobalsot galīgajā lasījumā. 45 pozīcijas deputātu balsīm savu atbalstu apstiprina arī opozīcijā esošā Tautas partija un Latvijas Pirmā partija. Pieņemot grozījumus, būs nostiprināta norma, kas mazākumtautību vidusskolām no 1.septembra noteiks pāreju uz 60% mācību latviski, 40% dzimtajā valodā, bet pret kuru ar nesankcionētu skolēnu streiku cīnās apvienība PCTVL. Gan labējie deputāti, gan iekšlietu un izglītības ministrs trešdien apliecināja, ka pēc esošās likumdošanas viņi ir bezspēcīgi pret kreiso akcijām, kas sauktas par deputātu tikšanos ar vēlētājiem.
	Vēl trešdien no rīta Saeimā diskutēja, vai ceturtdien atcelt balsojumu par Izglītības likuma grozījumiem galīgajā lasījumā, jo PCTVL dibinātais krievu skolu aizsardzības štābs Vecrīgā pie Saeimas sola protestus ar vairāku tūkstošu skolēnu piedalīšanos. Pēcpusdienā valdošā koalīcija tomēr izlēma neatlikt balsojumu, jo tas tikai paildzinātu kreiso akcijas. Noteikto valodas lietojuma sadalījumu neatbalstīs Tautas saskaņas partija (TSP), kas no pretestības akcijām norobežojas. Neizmantot bērnus politisku mērķu sasniegšanai partijas atkārtoti aicināja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, nosodījumu pauda arī premjers Einars Repše (JL). 
	Štābā savu gatavību piedalīties reformas pretestības streikā pie Saeimas nama trešdienas pēcpusdienā bija apstiprinājuši 40 mazākumtautību skolu skolēni: 35 Rīgas, trīs Ventspils, divu - Daugavpils.
	Organizētāji plāno kopā savākt vismaz 6000 protestētāju. Tie lielākoties būšot vecāko klašu audzēkņi, neprognozējams skaits vecāku, iespējams, atsevišķi "drosmīgākie" skolotāji, stāsta viens no streika organizatoriem, štāba aktīvists Jurijs Petropavlovskis (PCTVL). Tikai tad, ja likums noteiks valsts valodā vidusskolā mācīt ne mazāk kā trīs priekšmetus latviski (šāda kārtība ir arī pašlaik), PCTVL aicinās jauniešus "kopt un cienīt valsts valodu", skaidroja tās deputāts Jakovs Pliners. 
	Pēc štāba un Rīgas pašvaldības policijas vienošanās katrā rajonā un priekšpilsētā ceturtdienas dežurēs īpašas policijas grupas. Skolēni pirms astoņiem rītā tiks sastādīti kolonnās un uz protesta vietu pārvietosies kājām, lai nepārpildītu sabiedrisko transportu. Tāpēc štābs soļošanas maršrutus saskaņojis gan ar pašvaldības, gan Valsts policiju (VP), lai "minimāli" traucētu sabiedriskā transporta kustību. "Protams, nevaram prognozēt, kas īstenībā notiks, jo bērni ir bērni, bet domāju, ka process tomēr būs pārvaldāms," sacīja J.Petropavlovskis. Katras skolas skolēnu kolonnas organizēs, par viņu uzvedību, nokļūšanu līdz protesta vietai un atpakaļ atbildēs viens PCTVL deputāts, vairāki vecāki, "un pieci seši vairāku sporta skolu audzēkņi," kas esot štāba aktīvisti. Akciju uzraudzīt sasaukti četru policiju - Valsts, pašvaldības, Rīgas Galvenās policijas pārvaldes, ceļu policijas - spēki, kā arī mobilā dežūrdaļa (aprīkota ar pārvietojamām videonovērošanas kamerām, autonomu barošanu un kameru četrām aizturētām personām), Dienu informēja VP preses centrs. 
	Iespēju kreiso spēku politiķiem saukt tautu "cīņai ielās" izprovocēja tēvzemiešu jau 1998.gadā Izglītības likumā iestrādātā juridiski aplamā norma mācības vidusskolās šogad sākt "tikai latviski". Tomēr likumu valdošās partijas līdz JL valdībai grozīt neriskēja, baidoties, ka iecerētā reforma tiks atcelta vispār. Pērnajā vasarā panākto kompromisu - mazākumtautību valodā skolēniem dot iespēju mācīties līdz 40% priekšmetu - pārsvītroja otrajā lasījumā iebalsotie ierobežojumi. K.Šadurskis akceptēja Saeimas balsojumu, ar kuru 40% var ietilpt tikai ar tautības identitāti saistītie priekšmeti, izvairīgi skaidrojot, kāpēc ļāvis ugunij pieliet eļļu, kā to vērtēja sabiedrības integrācijas un izglītības eksperti. Šonedēļ ministrs bija spiests atzīt, ka PCTVL "propagandas mašīnai" pretoties vairs nespēj.
	Uz otrajā lasījumā deputātu nepārdomāti nobalsoto normu trešdien asi reaģēja arī Krievijas Valsts dome, kura Latvijas Saeimu aicina neiznīcināt vidusskolas izglītības sistēmu krievu valodā, ziņo BNS. Latvijas krievu skolu pāreja uz mācībām latviešu valodā var negatīvi ietekmēt Krievijas un Latvijas attiecības, teikts domes paziņojumā Saeimai.
	Tikmēr no 149 mazākumtautību vidusskolām, kurām šogad 10.klasē būs jāuzsāk noteiktā valodas pāreja, Izglītības un zinātnes ministrijā (IZM) savu varēšanu īstenot reformu "praktiski apstiprinājušas visas", Dienai sacīja IZM Integrācijas nodaļas vadītāja Evija Papule. Pašreiz individuāli mācību plāni, kas šogad vēl pārāk stingri 40:60 normu neievēros, tiek izstrādāti ap 10% skolu. Februāra otrajā pusē Izglītības valsts inspekcija plāno pārbaudi, lai salīdzinātu, kā gada laikā mainījusies situācija skolās. Pērn pavasarī 12 skolas atzina, ka pārejai nebūs gatavas, lielākā daļa no tām - Rīgā. Galvaspilsētas izglītības departamenta speciāliste Modra Jansone pastāstīja, ka galvenās problēmas - mācību grāmatas latviski un kursi pedagogiem - ir pilnībā atrisinātas. Vēl paredzēti informējoši pasākumi skolēniem par reformas būtību.
Halles cēlāji grib ignorēt privatizācijas likumu 
LETA  02/03/04    Runājot par veidu, kā pašvaldība varētu iesaistīties lielās hokeja halles celtniecībā, nedz SIA "Multihalle" pārstāvji, nedz Rīgas domes amatpersonas nav pieminējušas būtiskāko - ja pašvaldība iegulda savu mantu (šajā gadījumā zemi) privātā uzņēmumā, tad šis darījums ir pašvaldības mantas privatizācija, šodien vēsta laikraksts "Neatkarīgā Rīta Avīze" (NRA). 
	Tātad, organizējot kāda objekta privatizāciju, pašvaldībai ir jāievēro likumā noteiktā procedūra, kas pat tad, ja viss darbs tiek organizēts paātrinātā tempā, ilgst vairākus mēnešus. Līdz ar to pašreizējo halles cēlāju apgalvojumam, ka jau februārī vai martā sāksies "pāļu dzīšana" hokeja halles būvlaukumā, nevar būt pilnīgi nekāda pamata, raksta NRA. 
Veids, kādā pašvaldības manta var tikt ieguldīta privātā uzņēmumā, ir aprakstīts likumā par valsts un pašvaldību īpašuma objektu privatizāciju. Atbilstīgi šā likuma 2.pantam valsts vai pašvaldības mantas ieguldīšana privātuzņēmumā tiek saukta par "privatizāciju ar ieguldīšanas metodi", atzīmē NRA. 
	Privatizācijas likumā ir noteikts - ja kāds izsaka privatizācijas priekšlikumu (faktiski SIA "Multihalle" piedāvājums Rīgas domei veidot kopēju uzņēmumu SIA "Rīgas arēna" ir privatizācijas priekšlikums), tad pašvaldībai vispirms jāpieņem lēmums par attiecīgā objekta nodošanu privatizācijai. Kad šāds lēmums pieņemts, Rīgas domei laikrakstos jāpublicē sludinājums, ka objekta (šajā gadījumā - 13,5 ha zemes) privatizācija ir sākta. 
	Tālāk likums paredz, ka mēneša laikā var pieteikties privatizācijas pretendenti, un nekur nav teikts, ka pretendents būs tikai viens - SIA "Multihalle". Ja pretendenti ir vairāki, Rīgas domei atbilstīgi likumam par valsts un pašvaldību finanšu līdzekļu un mantas izšķērdēšanas novēršanu ir jārīko izsole vai pretendentu atlases konkurss. Laiku prasa arī privatizācijas noteikumu izstrādāšana, jo šis dokuments ir jāsaskaņo daudzām pašvaldības amatpersonām. 
	Turklāt ieguldāmā manta ir jānovērtē atbilstīgi likumam par privatizējamo valsts un pašvaldību īpašuma objektu novērtēšanas kārtību - līdz ar to "Multihallei" nav nekāda pamata cerēt, ka 13,5 ha zemes ļoti perspektīvajā Skanstes ielas rajonā tiešām tiks novērtēti ar 1,5 miljoniem latu. Tāpat SIA "Multihalle" nav pamata uzskatīt, ka tai ir pirmpirkuma tiesības uz šo zemi - likumā teikts, ka pirmpirkuma tiesības ir tikai tiem nomniekiem, ar kuriem nomas līgums darbojas ilgāk par gadu, raksta NRA. 
	Laikraksts ziņo, ka SIA "Multihalle" iesniegtajā priekšlikumā, kas izklāstīts uz 2,5 lappusēm, lai gan darījums ir par Latvijas mērogiem milzīgu summu - 26 miljoniem eiro - nav atrodama atsauce uz privatizācijas likumu. Kā pamatojums nepieciešamībai dibināt kopuzņēmumu ar Rīgas domi šajā dokumentā minēts tas, ka "starp Latvijas Hokeja federāciju un "Multihalli" 2003.gadā ir noslēgts līgums par 2006.gada pasaules čempionāta ledus hokejā norises vietu", kā arī tas, ka "Rīgas domei savā administratīvajā teritorijā ir jānodrošina kultūras un izglītības veicināšanas funkcija, rūpējoties par administratīvās teritorijas labiekārtošanu, kā arī jāsniedz atbalsts kultūras un sporta pasākumiem un jārūpējas par labvēlīgas investīciju un uzņēmējdarbības vides radīšanu un jaunu darba vietu radīšanu pašvaldības teritorijā". 
	Arī Rīgas domes Juridiskās pārvaldes atzinumā, kurā vērtēts "Multihalles" priekšlikums, privatizācijas likums nav pieminēts. Juridiskā pārvalde norāda uz valsts un pašvaldības mantas izšķērdēšanas novēršanas likumu, kura normas arī ir pietiekami skarbas, lai ierobežotu iespējamas blēdības, raksta NRA. 
	Aģentūra LETA jau ziņoja, ka vakar Rīgas domes koordinācijas grupa lēma par nosacījumiem, kopā ar SIA "Multihalle" veidojot uzņēmumu "Rīgas arēna", lai 2006.gadā nodrošinātu Pasaules hokeja čempionāta norisi Latvijā. 
	Rīgas dome uzņēmuma "Rīgas arēna" veidošanā varētu ieguldīt 5,8 hektārus zemes, pēc koordinācijas grupas sanāksmes žurnālistus informēja Rīgas domes priekšsēdētājs Gundars Bojārs (LSDSP). 
	Rīgas domes priekšsēdētājs sacīja, ka dibinot uzņēmumu, pašvaldība prasa 70% kapitāla daļu. To sadalījums varētu mainīties pēc zemes un SIA "Multihalle" ieguldījuma izvērtējuma. Dome izvirzījusi arī nosacījumu, ka domei piederošās kapitāla daļas līdz 2008.gada 1.janvārim pārējiem akcionāriem jāatpērk. 
	Domes priekšsēdētājs uzsvēra, ka minētais piedāvājums ir atbilstošs likumam. Šis piedāvājums tapis ar galveno mērķi - pagūt līdz pasaules hokeja čempionātam 2006.gada uzbūvēt halli. 
	Dome prasa arī SIA "Multihallei" no savas puses ieķīlāt nomas tiesības uz pārējo zemi halles būvniecības rajonā. Ja SIA "Multihalle" neatpirks AS "Rīgas arēna" akcijas līdz 2008.gada 1.janvārim, tā zaudē savu uz 98 gadiem noslēgto nomas līgumu un nomas tiesības tiek realizētas kā ķīla. 
Latviju reliģiskās brīvības jautājumos 
atzīst par piemēru citiem 
BNS  01/30/04     Starptautiskās organizācijas "First Step Forum" ikgadējā sanāksmē piektdien Saeimā eksperti cilvēktiesību un reliģiskās brīvības jautājumos Latviju atzinuši par piemēru citām valstīm. Organizācija piektdien pasākumu rīkoja sadarbībā ar Latvijas Evaņģēlisko aliansi (LEA) un Latvijas Pirmo partiju (LPP), un tajā piedalījās LEA prezidents Almers Ludviks, LPP priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons, "First Step Forum" vadītāji Slavis Pašovskis (Slavi Pachovski), Johans Kandelins (Johan Candelin) un citu valstu parlamentu deputāti, bijušie un esošie vēstnieki, kā arī kristīgo baznīcu Latvijā pārstāvji, aģentūru BNS informēja LPP. 
	"First Step Forum" mērķis ir pievērst uzmanību potenciālajām problēmām, pirms tās kļūst par liela mēroga negācijām. Foruma locekļi pilnā sastāvā tiekas reizi gadā. "First Step Forum" darba grupa par nākamās ikgadējās sanāksmes vietu ir izvēlējusies Rīgu. 
	"First Step Forum" sekretariāta Somijā direktors Kandelins norādīja, ka politiķiem jārod kompromiss jautājumā par kristīgo vērtību nostiprināšanu Eiropas konstitucionālajā līgumā un attiecībām ar musulmaņiem, kuru skaits Eiropas Savienības valstīs pieaug, kā arī aktīvi jāiesaistās procesos, kas skar kristiešu interešu aizstāvību islāma valstīs. 
	Savukārt Latvijas situāciju Kandelins vērtēja kā unikālu, jo nevienā citā valstī līdz šim nav sastapies ar tik auglīgu visu kristīgo konfesiju sadarbību, uzsverot arī garīdznieku un valdības un Saeimas attiecību modeli, kas varētu kalpot "par piemēru citām valstīm, to parlamentiem un valdībām". 
	Kristīgo baznīcu Latvijā vadītāji un pārstāvji izteikuši cerību, ka turpināsies bijušā Ministru prezidenta biedra Aināra Šlesera līdz šim vadītās Garīgo lietu padomes veiksmīgi sāktā valsts un baznīcu attiecību formalizēšana, noslēdzot līgumus starp valsti un luterāņu, pareizticīgo un baptistu baznīcām, kas būtu līdzvērtīgi jau noslēgtajam līgumam starp Latviju un Romas Katoļu baznīcu. 
	Savukārt LPP priekšsēdētājs Jēkabsons kā būtisku uzsvēra kristīgo un morāles principu ieviešanu un ievērošanu politikā jeb "nepolitisku politiku" un norādīja, ka šobrīd notiekošie procesi liecina - ētika un morāle Latvijas politikai vēl ir diezgan sveša. 
	LPP norādīja, ka 2002.gada janvārī Berlīnē pirmo reizi tikās darba grupa, kuru veidoja vēstnieki, eksperti reliģiskās brīvības jautājumos, parlamentu locekļi un mediju pārstāvji no dažādām valstīm. Šī grupa nodibināja organizāciju "First Step Forum", kas ir jauna iniciatīva reliģisko un cilvēktiesību pārkāpumu pārraudzīšanai visā pasaulē. 
Profesore Kūle: nākotnē Latvijas zinātnei 
nepieciešams lielāks finansējums 
LETA  01/31/04     Ja Latvijas zinātnei netiks palielināts valsts finansējums, kas jau pašreiz ir viens no zemākajiem Eiropā, tad, iespējams, zinātnes izaugsmei Latvijā nebūs perspektīvas, uzskata filozofijas profesore Maija Kūle.
	Kūle, kura šonedēļ Briselē piedalījās konferencē, kas veltīta dzimumu līdztiesīgai pārstāvniecībai zinātnē, aģentūrai LETA norādīja, ka Latvijas gadījumā jautājums par zinātnes finansējumu ir daudz "sāpīgāks" par sieviešu vienlīdzību zinātnē.
	Viņa norādīja, ka Latvijā zinātnes finansējums veido tikai 0,2% no iekšzemes kopprodukta (IKP), turpretim Eiropā orientējas, lai šis finansējums sasniegtu 1% no IKP, jo tikai tad var attīstīties kulturāla un uz zināšanām balstīta sabiedrība, norādīja Kūle.
	"Zinātnieki, protams, necer, ka finansējums tiks paaugstināts piecas reizes, taču jau divas reizes lielāks finansējums būtu fantastika. Citādi Latvijas zinātnei Eiropas kontekstā nebūs perspektīvas," sacīja Kūle, uzsverot, ka būtiski ir, lai mainītos attieksme pret zinātni.
	Arī Izglītības un zinātnes ministrijas Zinātnes nodaļas vadītāja Maija Bundule ir vienisprātis, ka Baltijas valstīs galvenā problēma zinātnes jomā nav tik daudz dzimumu līdztiesība kā pētījumiem piešķiramais finansējuma apjoms.
	Bundule, kura arī piedalījās Eiropas Komisijas ziņojuma izstrādē par sieviešu zinātnieču situāciju Centrālās un Austrumeiropas valstīs, norādīja, ka Latvija ir pirmajā vietā sieviešu skaita ziņā zinātnē. "Bet tas nebūt nenorāda, ka mums viss ir kārtībā," sacīja Bundule. "Tas ir tikai kopējais skaits, nav skaidri zināms, kādos zinātnes līmeņos šīs sievietes atrodas," uzskata pētniece.
	Uzskatāma ir arī tendence, ka valstīs, kur sievietes zinātnē pārstāvētas visvairāk, finansējums ir viszemākais, kas varētu būt saistīts ar algu līmeni, pauda Bundule.
	"Ceru, ka šis ziņojums būs kā iniciators līdzīgu pētījumu veikšanai par problēmām Latvijas zinātnē - zinātnieku novecošanu, dzimumu līdztiesību un jauno studentu aizplūšanu," sacīja Bundule.
	Savukārt Kūle pauda bažas, ka Latvijā pakāpeniski ieplūstot Eiropas finansējumam, "var pastiprināties situācija, ka ap zinātnieku vēlmēm, idejām un projektiem veidojas tāda kā čaula, kas pilna ar cilvēkiem, kuriem nav tiešas saistības ar zinātni, bet kuri ir ietekmīgi biznesā un politikā".
	Daudziem no šiem cilvēkiem varētu būt "pēdējā paraksta tiesības", tādējādi var rasties situācija, kad daļa zinātnisko projektu projektu netiktu virzīti tikai tādēļ, ka šie cilvēki neredz tajā savu interešu apmierinājumu, uzskata profesore.
	"To nedrīkst pieļaut, jo politiskajai varai jābūt objektīvai un jāatbalsta zinātnieku iniciatīvas," uzsvēra Kūle.
	Kā ziņots, no desmit Centrālās un Austrumeiropas valstīm lielākais sieviešu īpatsvars zinātnē ir Latvijā, atzīts Eiropas Komisijas jaunākajā ziņojumā par sieviešu zinātnieču situāciju Centrālās un Austrumeiropas valstīs. Tajā pašā laikā Latvijā ir viszemākie izdevumi izpētei un attīstībai.
	Pētījumu izstrādājusi Austrumeiropas sieviešu ekspertu grupa "Enwise" (Enlarge Women in Science to East - Dodot sievietēm uz Austrumiem lielākas iespējas zinātnē). 
Latvija atpaliek interneta lietotāju skaita ziņā
NRA  02/05/04     Kā liecina firmas TNS Emor pētījums, Baltijas valstīs kopumā internetu lieto 28% iedzīvotāju. Šāds rezultāts gan ir sasniegts tikai, pateicoties Igaunijas izrāvienam, jo tur pagājušajā gadā internetu izmantojuši gandrīz puse iedzīvotāju - 47%. Latvijas rezultāti pagājušajā gadā bijuši sliktākie Baltijas valstīs, un, salīdzinot ar 2002. gadu, Latvijai izdevies panākt pieaugumu tikai par 2%. Lietuvai savukārt 2002. gadā bija zemākais rādītājs, taču pērn tās internetizācija spējusi izaugt par pieciem procentiem un sasniegusi 25%. 
	TNS Emor projekta menedžere Kristīna Randvere skaidro, ka Igaunijā interneta izplatība bijusi lielāka tāpēc, ka tur vairāk cilvēkiem dators ir arī mājās. Vairāk nekā pusei interneta lietotāju Igaunijā bijis interneta pieslēgums arī mājās. Savukārt Latvijā un Lietuvā ekonomiskās situācijas dēļ tikai dažām ģimenēm ir mājās dators un interneta pieslēgums, - uzskata K. Randvere. Pētījums veikts par Baltijas valstu iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 74 gadiem.
Zīļuka vecmāmiņai dzimšanas diena
NRA  02/01/04     Šodien apaļi 90 aprit vairāku paaudžu bērnu iemīļotajai māksliniecei un pasaku vecmāmiņai Margaritai Stārastei.
	Viņu pazīst lieli un mazi - mākslinieces un rakstnieces radītajā pasaku valstībā uzauguši daudzi bērni. Protams, katras paaudzes mazajiem lasītājiem ir savi mīļākie Stārastes pasaku tēli - vieniem tā ir lellīte Lollīte, Burtu meitiņa vai Ieviņa Āfrikā, citiem - mazais Kraukšķītis, lācītis Rūcītis, blēņdaris Sniegavīrs vai Diegbiksis. Taču vispopulārākais un plašākā pasaulē zināmākais ir brašais Zīļuks, grāmatas par kuru vairākkārt izdotas ne vien latviešu, bet arī lietuviešu, krievu, angļu, vācu, slovāku, poļu un pat japāņu valodā. Aizvadītā gada nogalē ceļu pie mazajiem lasītājiem sāka pasaku grāmatiņa Rūķu dēlēns Knīpucis - mākslinieces jaunākais veikums, kas tapis, gaidot jubileju. 
	Sarunā ar Neatkarīgo M. Stārastes mazmeita Ieva (tā pati Ieviņa, kas Āfrikā...) pastāstīja, ka vecmāmiņas dzimšanas dienā bija paredzēta liela balle, pat uguņošana, taču, nesen iznākusi no slimnīcas, jubilāre nejūtas tik stipra, lai varētu taisīt mājās "tādas lielas ambrāžas". 
	Tāpēc šodien kopā ar savu mīļo vecmāmiņu būs tikai viņas mazbērni ar ģimenēm. "Būs arī šampanietis un torte," atklāj Ieva, piebilstot, ka vēl nav izlemts, ko iesākt ar svecītēm tortē: vai vecmāmiņa varēs nopūst deviņdesmit svecītes, vai nebūs mazliet par traku. 
	Saprotams, ka jubilāre pati torti neceps - nav vairs tie gadi. "Un viņa ir arī izlutināta," smej mazmeita Ieva. Astoņus gadus nodzīvojusi Holandē, māksliniece pieradusi, ka tagad visu var nopirkt gatavu. Bet savulaik gan viņa labprāt stāvējusi pie plīts, un, kā atceras Ieva, vecmammai vislabāk padevās pīrādziņi - ar speķi, ar kāpostiem. Tos mākslinieces ciemiņi vienmēr slavējuši. "Kūkas viņa nav cepusi, bet gatavoja ļoti skaistas maizītes - viņa tās vienmēr izgreznoja: ar tomātiņu, gurķīti, ar kādu skaistu pētersīļa lapiņu vai dillīti. Vecmāmiņa katru maizīti iztaisīja greznu kā kūku," atceras Ieva.
Uz ledus gabala aizpūš jūrā
BNS  02/02/04    Jūrmalas glābšanas dienesta darbinieki svētdien no aptuveni pusotru kilometru jūrā iepūsta ledus gabala nocēluši apmēram 14 līdz 15 gadus vecu jaunieti, kurš uz nelielā ledus gabala, visticamāk, nokļuvis pārgalvības dēļ. Jaunieša veselības stāvoklis šobrīd ir normāls. Pārgalvīgais jaunietis uz aptuveni divus reiz trīs metrus lielā ledus gabala nokļuvis, "staigājot pa ledu". Pēc tam tas, visticamāk, iepūsts jūrā un pūsts aizvien tālāk un tālāk. Glābēji jaunietim ar divām laivām - vienu airu laivu un motorlaivu - devušies pakaļ pēc vairāku satrauktu iedzīvotāju telefona zvanu saņemšanas. Krastā jaunietis nokļuvis ātrās medicīniskās palīdzības mediķu rokās un pēc apskates konstatēts, ka nav nepieciešams viņu nogādāt slimnīcā. Ledus biji irdens un tikai laimīgas sagadīšanās pēc viss beidzies tik laimīgi. Negadījums noticis starp Kauguriem un Jaunķemeriem.
Dažādu novadu bērni un jaunieši 
apliecina folkloras dzīvotspēju
NRA  02/03/04     Līvānu folkloras kopas Ceiruleits vadītājas Annas Kārkles dibinātās Latgales bērnu un jauniešu tradicionālās mūzikas seminārnodarbības Trejdeviņi spēlmanīši pāraugušas par topošo tautas muzikantu meistarības kalvi.
	Līvānu folkloras kopas Ceiruleits vadītājas Annas Kārkles dibinātās Latgales bērnu un jauniešu tradicionālās mūzikas seminārnodarbības Trejdeviņi spēlmanīši pāraugušas par topošo tautas muzikantu meistarības kalvi. Līvāni nemanot izvirzījušies par tautas mūzikas centru ne tikai Latgalē. 
	Ar koncertu 88 bērni un jaunieši no Līvāniem, Jēkabpils, Vanagiem, Vārkavas, Gaigalavas, Kaunatas, Preiļiem, Rēzeknes, Kokneses, Viļāniem, Druvienas, Drustiem, Cēsīm, Lielvārdes, Madonas un Rīgas noslēdza Līvānos tradicionālās muzicēšanas seminārnodarbību ciklu, kas šopavasar vainagosies ar vairākiem plašiem jaunās tautas muzikantu paaudzes folkloras sarīkojumiem. 
	A. Kārkle Neatkarīgajai pastāstīja, ka 26. februārī būs tradicionālās dziedāšanas konkurss Dziedi dziesmu, kāda bija, 26. martā - Latgales bērnu un jauniešu folkloras svētki Es pīdzimu mameņai, bet aprīlī to noslēgs plaši Tautas muzikantu svētki.
Noklīst un uzrodas Rīgas atslēga
NRA  02/04/04    Rīgas domes priekšsēdētāja vietniekam Aivaram Kreitusam vakar nācās sasaukt speciālu preses konferenci, lai izskaidrotu mīklaino pilsētas lielās atslēgas nozušanu. Rīgas domei vēl apdzīvojot namu K. Valdemāra ielā, lielā pilsētas atslēga atradās mēra vietnieka Aivara Kreitusa kabinetā, taču pēc pārcelšanās uz jauno rātes mītni tā bija kaut kur noklīdusi. Bažas par izmēros iespaidīgās atslēgas likteni izrādījās veltīgas - dienas gaitā tā 
	atradās kādā rātsnama noliktavas skapī. A. Kreituss paskaidroja, ka vienkārši to nav pagūts pielikt pie sienas un ka turpmāk tā atradīsies viņa kabineta atpūtas istabā. Atslēgizgatavotāju brālības dāvātā atslēga izceļas ar saviem milzīgajiem apmēriem - tā ir vairāk nekā 13 kilogramu smaga. Šo atslēgu pašvaldība no brālības dāvanā saņēma 2000. gadā Tērbatas ielas svētkos.