K a s   j a u n s	
Nr. 331:   2004.g. 16. - 21.janvāris	
L a t v i j ā ?	

Saeima noraida 
valdības piedāvāto KNAB likumu 
Diena  01/16/04     Valdības iesniegtie grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā, kas paredz paplašināt KNAB vadītāja pilnvaras, ceturtdien neguva Saeimas vairākuma atbalstu. Par tiem nobalsoja 41 deputāts no valdības un arī opozīcijas frakcijām, taču tas nebija pietiekami, lai projektu nodotu komisijām. "Tas man bija liels pārsteigums. Viens ir skaļi un populistiski pļāpāt, bet otrs - iepazīties ar konkrēto priekšlikumu un izvērtēt to pēc būtības," Dienai sacīja deputāts, premjera padomnieks Edgars Jaunups (JL), kas bija cerējis uz partneru izpratni.
	JL pārstāvis uzskata, ka likuma grozījumi ir vajadzīgi, jo KNAB padomei ir paredzēti vairāki vadītāja kompetencē esoši jautājumi, par kuriem tiesības lemt esot jādod biroja priekšniekam. Koalīcija jau trešdien vienojās, ka katrs drīkstēs balsot, kā vēlas, - ja projekts tiks noraidīts, valdības frakcijas veidos darba grupu viedokļu saskaņošanai. 
	Visasāk pret šo projektu nostājās Zaļo un Zemnieku savienība, tās frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis to vērtēja kā vēl vienu JL mēģinājumu diktēt citiem nepieņemamus nosacījumus - ZZS uztraucot varas koncentrācija JL rokās, jo arī KNAB atrodoties premjera pārraudzībā. No ZZS frakcijas tikai Vilis Krištopans un Andis Kāposts balsoja par grozījumu nodošanu komisijām, ko kopā ar JL atbalstīja arī daži deputāti no TB/LNNK, LPP un opozīcijā esošās TSP. 
	Taču lielākā daļa deputātu no JL partneru frakcijām balsoja pret, atturējās vai nepiedalījās balsojumā - pēdējā grupā bija arī divi JL deputāti, kuru vēl viens kolēģis atturējās.
Prezidente kritizē nerēķināšanos ar Saeimu 
Diena  01/19/04     Nevar runāt par Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja vadītāja pilnvaru palielināšanu, kamēr šajā amatā nav likumīgi Saeimā apstiprināta vadītāja, Latvijas radio intervijā pagājušās nedēļas nogalē atkārtoti sacīja Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga. Prezidente norādīja uz, viņasprāt, nepieņemamu tendenci premjera Einara Repšes (JL) darbībā: "Demokrātiskā valstī, lai cik augsta amatpersona tā būtu, nevar teikt - tam likumam es klausīšu, bet tam neklausīšu. Nevar teikt, ka šī Saeima mums nepatīk, atlaižam Saeimu, un es valdīšu Saeimas vietā."
	V.Vīķe-Freiberga radiostudijā uzsvēra, ka demokrātiskā parlamentārā valstī likums ir jāpilda. Tas, ka tik svarīgai iestādei kā KNAB nav likumīgi iecelts vadītājs, bet tikai vietas izpildītājs, neesot likuma pārkāpums, bet tas neatbilst likuma garam. "Šīs iestādes vadītājam ir jāiegūst Saeimas uzticība. Saeima ir tautas vēlēti priekšstāvji līdz nākamajām vēlēšanām, un likums prasa, lai viņi šīs iestādes vadītāju apstiprinātu," teica prezidente. 
	Premjers E.Repše ir gatavs aicināt Saeimu lemt par Jutas Strīķes apstiprināšanu KNAB vadītāja amatā, līdzko deputāti būs gatavi par viņu balsot, Dienai sacīja premjera preses sekretārs Guntars Gūte. Taču koalīcijas partneri nesteidz šādas garantijas dod, un tam iemesls ir ne tik daudz iebildes pret J.Strīķi, kā pret veidu, kādā premjers vairākkārt ir uzspiedis savu viedokli.
	Tādējādi Saeimā tiek noraidītas valdības iniciatīvas - pagājušajā nedēļā vairākuma atbalstu neguva arī valdības iesniegtie grozījumi KNAB likumā, kas paredzēja biroja vadītāja pilnvaru palielināšanu. 
	Nekonsultējoties ar koalīcijas partneriem, premjers izraudzījās arī komisāru darbam Eiropas Komisijā, uz ko Latvijas Pirmās partijas, TB/LNNK un Zaļo un Zemnieku savienības frakciju vadītāji reaģēja ar oficiālā vēstulē paustu neapmierinātību. E.Repše slēgtajā koalīcijas kopsēdē pēc tam esot sacījis: "Tādas smieklīgas zīmītes man vairs nesūtiet," liecina Dienas rīcībā esošā neoficiālā informācija. 
	ZZS frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis jau iepriekš Dienai teica, ka attiecības koalīcijā apgrūtina tas, ka "Jaunais laiks neatstāj nevienu nišu partneriem un jebkurā veidā dzen cauri savas intereses. Tādējādi viņi pasludina pārējos par pretiniekiem un paliek vieni, kas atsaucas uz darbu Saeimā, kur JL nav vairākuma."
Atvieglos KNAB pieeju banku informācijai
LETA  01/19/04     Ministru kabineta komiteja šodien akceptēja Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) izstrādātos priekšlikumus grozījumiem "Kredītiestāžu likumā", kas ļaus birojam informācijas iegūšanai izmantot kredītiestāžu datu bāzes ar Ģenerālprokuratūras vai tiesas starpniecību. 
	Birojs informāciju no kredītiestādēm par banku kontiem un veiktajiem darījumiem operatīvās uzskaites lietās varēs pieprasīt ar Augstākās tiesas tiesneša lēmumu, izziņas veikšanai krimināllietās - ar prokurora lēmumu, bet, pārbaudot likuma par interešu konfliktu novēršanu valsts amatpersonu darbā ievērošanu, - ar tiesneša lēmumu. 
	KNAB iepriekš skaidroja, ka grozījumi nepieciešami, jo birojam ir pienākums veikt koruptīvo nodarījumu novēršanu un apkarošanu, kā arī politisko organizāciju finansēšanas likuma izpildes kontroli, bet to kavē informācijas trūkums par personu bankas kontiem un to veiktajiem darījumiem. 
	KNAB likums nosaka, ka ar ģenerālprokurora starpniecību biroja amatpersonām ir tiesības pieprasīt un saņemt par velti no kredītiestādēm informāciju, kas nepieciešama krimināllietā. Tomēr informācija ir nepieciešama arī pārbaudes lietās un operatīvās uzskaites lietās gan valsts amatpersonu noziedzīgo nodarījumu ātrai un efektīvai atklāšanai, krimināllietu ierosināšanai, gan arī kontrolējot likuma "Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā" un Politisko organizāciju likuma izpildi. 
	Lai savas funkcijas varētu veikt pilnībā, KNAB izstrādāja priekšlikumus grozījumiem Kredītiestāžu likumā. 
KNAB neļaus nekontrolēti skatīt kontus bankās
NRA  01/20/04    Pēc Ģenerālprokuratūras un kredītiestāžu iebildēm mainīti Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) sākotnēji piedāvātie grozījumi Kredītiestāžu likumā, kas ļautu KNAB bez prokurora sankcijas pieprasīt un saņemt no kredītiestādēm ziņas par fizisko un juridisko personu kontiem. 
	Līdz šim likums tās ļāva izsniegt tiesai, prokuratūrai, Valsts kontrolei, Valsts ieņēmumu dienestam, Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas dienestam (LND) un valsts drošības iestādēm, kuru darbība saistīta ar finanšu uzraudzību, bet KNAB tās varēja saņemt tikai ar ģenerālprokurora starpniecību. KNAB šādu kārtību uzskatīja par pārāk gausu, tāpēc tā lūdza ļaut šīs ziņas saņemt tieši, skaidrojot, ka informācija nepieciešama ne tikai krimināllietās, bet arī pārbaudēs un operatīvajās lietās noziegumu ātrai atklāšanai, kā arī amatpersonu un partiju efektīvai kontrolei. 
	Ģenerālprokuratūra pauda, ka KNAB ir tikai viena no izziņas iestādēm un, dodot tai tiesības tieši saņemt informāciju no kredītiestādēm, tiks radīti nevienlīdzīgi apstākļi krimināllietu izmeklēšanā dažādām iestādēm, jo pārējām iestādēm, kas izmeklē ne mazāk svarīgus noziegumus - slepkavības, narkotiku tirdzniecību, organizēto noziedzību, šīs ziņas joprojām būs jāpieprasa caur prokuratūru. Turklāt agrīnajā operatīvās darbības veikšanas stadijā aizdomas par izdarītu noziegumu ir mazākas nekā pirmstiesas izmeklēšanas stadijā, tādēļ arī personas privātās dzīves aizskārumam jābūt samērojamam ar nozieguma smagumu un aizdomu pakāpi. Tādējādi informācija no kredītiestādēm būtu pieprasāma tikai konkrētā pārbaudes, operatīvās izstrādes vai krimināllietā. 
	Pret ziņu sniegšanu bez prokurora sankcijas iebilda arī Komercbanku asociācija, savukārt Tieslietu ministrija aicināja noteikt personu loku, kas var pieprasīt minēto informāciju. 
	Rezultātā tika panākta vienošanās un gūts Ministru kabineta komitejas akcepts nosacījumiem, ka informāciju no kredītiestādēm var pieprasīt KNAB priekšnieks vai vietnieki ar prokurora sankciju - ja ziņas nepieciešamas izziņas veikšanai, ar tiesneša lēmumu - operatīvās darbības veikšanai operatīvās uzskaites lietās un pārbaudes materiālos, kā arī amatpersonu un partiju finanšu pārbaudei.
Grib radīt KNAB sabiedrisku uzraugu 
Diena  01/21/04     Rakstot KNAB likumu, bija doma veidot četras uzraudzības komitejas - katrā desmit godājamu cilvēku
	Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs (KNAB) nākotnē var iegūt vēl kādu sabiedrisku vai politisku tā darbības uzraugu, taču patlaban nav skaidrs, kā tas varētu īstenoties. Pats KNAB mēneša laikā cer izveidot sabiedriski konsultatīvu padomi, kas sabiedrības pārstāvjus un nevalstiskās organizācijas (NVO) iesaistītu pretkorupcijas politikas veidošanā. Tikmēr koalīcija izveidojusi darba grupu, kas meklēšot labāko KNAB uzraudzības variantu. Idejas ir dažādas - sākot no speciālas apakškomisijas un beidzot ar KNAB atbrīvošanu no premjera pārraudzības.
	Patlaban KNAB krimināllietu un pārbaužu rezultātus uzrauga Ģenerālprokuratūra, bet tā darbības virzienus un likumu ierosmes - Pretkorupcijas komisija. Lai varētu sazināties ar dažādām sabiedrības grupām, KNAB vēloties veidot padomi kā "domu apmaiņas punktu", kurā varētu darboties tādas NVO kā Ārvalstu investoru un Ētikas padome, Ārstu biedrība, Pacientu tiesību aizsardzības centrs u.c., stāsta KNAB pārstāve Diāna Kurpniece. Mērķu formulējums ir ļoti vispārīgs - sabiedrības līdzdalība pretkorupcijas politikas un programmas izstrādāšanā un piedalīšanās cilvēku izglītošanas programmās. 
	"Ja sabiedriskajai padomei nebūs konkrētas darba kārtības, tā riskē kļūt par tādu pašu papļāpāšanas vietu kā citas," skarba ir Delnas vadītāja Inese Voika. Rakstot KNAB likumu, bija doma uzraudzību veidot līdzīgi Honkongas biroja četrām uzraudzības komitejām - katrā darbojas pa desmitam sabiedrībā cienītu cilvēku. Trīs ir konsultatīvas: viena nosaka darba virzienus, otra palīdz korupcijas novēršanā, trešā konsultē par sabiedrības izglītošanu, bet ceturtā ir uzraudzības padome - bez tās piekrišanas nevar pabeigt nevienu pārbaudi vai izbeigt krimināllietu. Visas komitejas vada sabiedrības pārstāvji, nevis amatpersonas. I.Voika stāsta, ka Latvijas likuma autori nobijušies no grūtībām to īstenot, tāpēc radīts kompromiss - iekšējā padome, ko veido biroja nodaļu vadība un kas var pārbalsot katru vadītāja lēmumu.
	Kad koalīcija neatbalstīja valdības atbalstīto ideju par šīs padomes lomas samazināšanu, tā vienojās atrast citu uzraudzības modeli. JL pārstāvis Ainārs Latkovskis partijai piedāvāšot izrunāt, vai biroju nevajag nostiprināt Satversmē kā neatkarīgu iestādi, kas nozīmē tā atbrīvošanu no premjera pārraudzības. "Jebkāda pakļautība spekulācijas neizbeigs. Taču ir jātiek skaidrībā, kā KNAB var strādāt, lai neviens nejauktos - iespējams, tas notiek bez jebkādām padomēm," viņš teica. Arī TB/LNNK deputāts Māris Grīnblats norādīja, ka patlaban nevienam nav skaidrības par labāko modeli un "ir jāuzmanās, lai mēs ar padomju padomēm neiebraucam otrā grāvī". Visuzstājīgāk padomes izveidošanu kā atsvaru premjera ietekmei prasīja Zaļo un Zemnieku savienība (ZZS), kas runā par periodiski sasaucamu Saeimas apakškomisiju. Taču tai būtu tiesības diskutēt tikai par strīdīgu likumdošanu, nevis iejaukties konkrētās lietās. 
	Otrs variants esot bez politiķiem veidota sabiedrības padome, saka ZZS pārstāvis Augusts Brigmanis. Sabiedrībā godājamu cilvēku padomi, kurā bez viņiem būtu NVO un politiķi, arī opozīcija un kas vajadzības gadījumos varētu izveidot darba grupas konkrētu problēmu pētīšanai, piemēram, kas KNAB traucējis pārbaudīt Normunda Lakuča ienākumus, par vēlamāko atzīst Delna.
Prezidente aicina 
stratēģiski analizēt Latvijas attīstību
NRA  01/16/04     Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga vakar nāca klajā ar iniciatīvu veidot Stratēģiskās analīzes komisiju, kuras misija būtu vienot akadēmiskās un politiskās vides potenciālu un radīt diskusiju un argumentāciju forumu, kas kalpotu lēmumu pieņemšanai par Latvijas vietu, lomu un iespējām pasaules procesos.
	"Domājot par Latvijas stratēģiju modernajā pasaulē, ir būtiski skatīt valsts ārpolitikas un iekšpolitikas kvalitātes mijiedarbībā. Spēcīgas būs tās valstis, kas sadzīvos ar pārmaiņām pasaulē. Latvijai ir jābūt aktīvai uz pasaules skatuves, jo tikai tā jaunajā pasaules kārtībā ir iespējams īstenot valsts politiku, kas nodrošina iedzīvotājiem labklājību un drošību un padara valsti redzamu pasaulē," uzskata V. Vīķe-Freiberga. 
	"Es to vērtēju ļoti pozitīvi," par Valsts prezidentes iniciatīvu Neatkarīgajai sacīja Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātes Politikas zinātnes nodaļas profesore, politoloģe Žaneta Ozoliņa, uzsverot, ka "ārpolitikā būs daudz būtisku uzdevumu, tāpēc ir ļoti svarīgi, lai šajā Latvijas starptautiskās iesaistes procesā būtu starptautiskais redzējums - kā Latvija izskatīsies pēc 15, 20 gadiem un ko Latvija šajā starptautiskajā sistēmā vēlas sasniegt.
Iedzīvotāji finanšu noziedzības līmeni 
nevērtē kā pārāk augstu 
LETA  01/18/04     Latvijā finanšu noziedzības līmenis saskaņā ar iedzīvotāju vērtējumu un salīdzinot ar parējām Eiropas Savienības kandidātvalstīm nav augsts, liecina Eiropas Komisijas "Eirobarometra" pētījums. "Eirobarometrs" finanšu noziedzības indeksu ES kandidātvalstīm sagatavojis, balstoties uz aptaujāto iedzīvotāju vērtējumu par satraucošākajiem likumpārkāpumiem. Summējot iedzīvotāju viedokli, indekss svārstās no nulles līdz 100. Latvijai indekss ir 37 punkti, kas vienāds ar ES kandidātvalstu vidējo līmeni. 
	Visaugstākais finanšu noziedzības indekss ir Maltā - 48. Tālāk seko Bulgārija, Kipra, Rumānija un Turcija - 40, Slovākija - 39. Lietuvā finanšu noziedzības indekss ir 36 punkti, Ungārijā - 36, Polijā - 35, Slovēnijā - 33, Čehijā - 31, bet Igaunijā - 18. ES vidējais finanšu noziedzības indekss ir 35 punkti. 
	Pētījums liecina, ka ES kandidātvalstu iedzīvotāji visvairāk ir nobažījušies par korupciju - 69%, komerciālu krāpšanu - 58%, krāpšanos ar pārtikas produktu kvalitāti - 57%, valsts apkrāpšanu - 55%, naudas atmazgāšanu - 54%, kontrabandu - 53%, naudas viltošanu - 50%, valsts institūcijās notiekošajām ļaundarībām - 47%. Vismazāk iedzīvotājus satrauc krāpšanās ES un tās budžeta ietvaros - 32%, ļaundarības ES institūcijās - 31%, kā arī nelegālu ierakstu un datu tirdzniecība - 26%. 
	"Eirobarometra" pētījums veikts pērn oktobrī un novembrī, izvaicājot kopumā 12 216 ES kandidātvalstu iedzīvotājus, tai skaitā 1001 Latvijas iedzīvotāju. 

Vētīs triju partiju 
vienošanās izdevīgumu uz EP vēlēšanām
NRA  01/19/04     Jaunā laika (JL), Latvijas Pirmās partijas (LPP) un Tautas partijas (TP) sarunas par sadarbību pirms Eiropas parlamenta (EP) vēlēšanām pagaidām beigušās bez rezultātiem, bet vienojoties, ka sarunas jāturpina, jo ārpolitiski tām ir kopīgi mērķi. 
	Ar kopēja saraksta vai vismaz sadarbības iniciatīvu klajā nāca LPP, ņemot vērā to, ka visas trīs iekšpolitiski nedraudzīgās partijas EP darbosies vienā Tautas partiju grupā, kas ar 232 no 626 EP deputātiem ir lielākā un ietekmīgākā. JL un TP tajā jau iestājušās kā asociētās locekles, bet LLP vēl stājas.
	"Galvenais mērķis jau nebija par kaut ko vienoties," jautāts par sarunu rezultātiem, žurnālistiem uzreiz sāka taisnoties LPP frakcijas vadītājs Oskars Kastēns. Lūgts precizēt, kādi tad ir šie ārpolitiskie mērķi, O. Kastēns spēja vien pateikt, ka tas ir darbs Tautas partiju grupā EP. Nekas konkrēts vēl runāts neesot ticis, bet partijas vienojušās par sarunu turpināšanu.
	JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš sacīja, ka runāt par kopīga saraksta izveidi ir pāragri, jo tas esot tikai blaku jautājums, bet "galvenais ir - kas būs kopējais mērķis, ko mēs gribēsim panākt EP".
	TP priekšsēdētājs Atis Slakteris atzina, ka uz sarunām partijas bija ieradušās ar dažādiem partiju mandātiem, lai ko izlemtu, bet ārpolitiski TP, LPP un JL nav būtisku pretrunu. Turklāt šī sadarbība, viņaprāt, varētu uzlabot politisko vidi, jo, startējot savrup, TP kā opozīcijas partija varētu savā priekšvēlēšanu kampaņā atļauties daudz skarbāku varas kritiku. 
	Uz jautājumu, vai potenciālais kādas no trijām partijām vēlētājs, redzot vienā sarakstā gaišos spēkus ar noziedznieku pārstāvjiem (kā par koalīcijas partneriem, kas neatbalstīja ostu likuma grozījumus, izteicās Einars Repše), nebalsos par šo sarakstu, LPP EP vēlēšanu kandidāts Pauls Kļaviņš sacīja, ka pastāv iespēja nevēlamos izsvītrot, bet minētos neveiksmīgos izteikumus būtu labāk aizmirst.
	"Situācijā, kad sanāk kopā šīs trīs partijas, noteikti ieguvēja varētu LPP, kaut vai tāpēc, ka tā nākusi klajā ar vienotības ideju, kā arī TP, kura sadarbības argumentu varētu izmantot arī iekšpolitikā, runājot ar pozīciju. Tālākā perspektīvā tas varētu būtiski iespaidot visu politiku un pozīcijas un opozīcijas attiecības valstī, arī ņemot vērā to, ka pēc iestāšanās ES Latvijas likumdošanas nozīme saruks," Neatkarīgajai vērtēja politologs Aigars Freimanis. Tas, vai šāda trijotne tiks izveidota, lielā mērā būs atkarīgs no tā, vai JL spēs tikt pāri pašu iepriekšējiem izteikumiem un ambīcijām, bet JL ierašanās uz tikšanos jau liecinot par vērtību pārskatīšanu pašā JL, kas sāk saprast, ka tik tīri, nevainīgi un veiksmīgi tie jaunie laiki nav. 
	Apvienošanās arguments varētu būt arī vēlēšanu izdevumu racionalizēšana, rēķinoties ar to, ka iegūstamais vietu skaits un ietekme EP nebūs liela, sprieda A. Freimanis. 
	Partiju pārstāvji Neatkarīgajai atzinuši, ka kampaņu izdevumi būs daudz mazāki nekā pirms Saeimas vēlēšanām, arī pašreizējā finansiālā situācija neesot spoža.
Budžeta deficīts - zemākais piecu gadu laikā
DELFI  01/19/04    Kā liecina Valsts kases oficiālais pārskats par budžeta izpildi 2003.gadā, kopbudžeta ieņēmumi pērn bijuši 2,11 miljardi latu, kas ir par 214 miljoniem latu vairāk nekā 2002.gadā. Kopbudžeta izdevumi bijuši 2,24 miljardi latu, fiskālais deficīts - 103,1 miljons latu. Tādējādi konsolidētā kopbudžeta deficīts pērn ir bijis tikai 1,8% no iekšzemes kopprodukta (IKP), informēja Finanšu ministrijas preses sekretāre Baiba Melnace. 
	Finanšu ministrs Valdis Dombrovskis norādījis, ka raugoties uz 2003.gada budžeta izpildi, nerodas šaubas par nodokļu iekasēšanas darba jūtamo uzlabojumu, vērojams pastāvīgs un stabils nodokļu ieņēmumu pieaugums visa gada laikā. Pagājušā gada budžeta ieņēmumi nodrošinājuši ievērojami zemāku budžeta deficītu nekā sākotnēji plānojām, un budžeta deficīts pret IKP ir zemākais pēdējo piecu gadu laikā. 
	Valsts budžeta kopējie ieņēmumi 2003.gadā bijuši 1,73 miljardi latu, kas ir par 18 miljoniem latu vairāk nekā budžeta likumā paredzētais un par 188 miljoniem latu vairāk nekā 2002.gadā. Tādējādi valsts budžeta fiskālais deficīts ir bijis tikai 90,8 miljoni latu, kas ir 1,6% no IKP un ievērojami mazāk, nekā tika paredzēts valsts budžeta likumā (169 miljoni latu). 
	Pašvaldību budžeta kopējie ieņēmumi pērn bijuši 579,5 miljoni latu, kas ir par 12 miljoniem latu vairāk nekā bija prognozēts un par 75,3 miljoniem latu vairāk nekā 2002.gadā. 
	Veiksmīgos budžeta izpildes rādītājus nodrošinājuši budžeta ieņēmumi. Kopējie Valsts ieņēmumu dienesta administrētie budžeta ieņēmumi 2003.gadā bijuši 1,82 miljardi latu, kas ir par 188 miljoniem latu jeb 11,5% vairāk nekā 2002.gadā. 
	Finanšu ministrs V.Dombrovskis uzsvēris, ka nodokļu ieņēmumu pieaugums pret iepriekšējo gadu 2003.gadā ir bijis straujāks nekā IKP pieaugums faktiskajās cenās. Tas nozīmē, ka nodokļu ieņēmumu kāpums nav skaidrojams tikai ar ekonomiskās aktivitātes pieaugumu un Latvijas tautsaimniecības attīstību, bet arī ar VID darbību, uzlabojot nodokļu iekasēšanu." 
	Īpaši veiksmīgs bijis VID darbs pievienotās vērtības nodokļa iekasēšanas jomā - PVN ieņēmumi 2003.gadā bija 459,2 miljoni latu, kas ir par 76 miljoniem jeb 20% vairāk nekā 2002.gadā. 
	Arī akcīzes nodokļa ieņēmumi, kas kopumā bija 212,1 miljons latu, būtiski pārsniedz 2002.gada datus - par 34,6 miljoniem latu jeb 20%. Vislielākais procentuālais ieņēmumu pieaugums pret 2002.gadu pērn bijis naftas produktu akcīzes nodokļa ieņēmumiem: 2003.gada kopējie naftas akcīzes ieņēmumi ir 128,25 miljoni latu, kas ir par 27 miljoniem latu jeb 27% vairāk nekā 2002.gadā. 
	Valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu ieņēmumi 2003.gadā bijuši 574,3 miljoni latu, kas ir par 36,5 miljoniem latu jeb 7% vairāk nekā 2002.gadā. Tas ļāvis sociālās apdrošināšanas budžetam 2003.gadu plānotā 1,16 miljonu latu deficīta vietā beigt ar 18,34 miljonu fiskālo pārpalikumu. Sociālā budžeta ieņēmumi kopumā bijuši 578,9 miljoni latu, kas par 17,2 miljoniem latu pārsniedz plānoto. 
	Par 2004.gada prioritāriem darbības virzieniem finanšu ministrs V.Dombrovskis sacījis: "Cīņa ar nodokļu nemaksāšanu un nodokļu iekasēšanas uzlabošana ir svarīgs mūsu darba virziens arī 2004.gadā. Papildus uzmanību šogad pievērsīsim pašnodarbināto personu ienākumu deklarēšanai un nodokļu nomaksas kontrolei." 
Finanšu ministrijas atlaistie 
pierāda savu taisnību
NRA  01/20/04     Vienu no vērienīgākajām kadru pļaujām, stājoties amatā, sarīkoja jauno laiku finanšu ministrs Valdis Dombrovskis. Tagad atlaistie Finanšu ministrijas un tai padoto institūciju ierēdņi cits pēc cita uzvar pašu ierosinātajās tiesas prāvās. 
	Vakar Rīgas Centra rajona tiesa apmierināja bijušā Muitas priekšnieka Kalvja Vītoliņa sūdzības par trīs viņam nepamatoti uzliktajiem disciplinārsodiem.
	Disciplinārlietu izskatīšanas komisijai jāatceļ divi Valsts ieņēmumu dienesta (VID) ģenerāldirektora pienākumu izpildītājas Nellijas Jezdakovas pagājušā gada 28. februārī izdotie rīkojumi, ar kuriem K. Vītoliņam tika izteikts rājiens, kā arī viņš tika pazemināts amatā uz trim gadiem un tika samazināta alga. 
	Jāatceļ arī 27. marta rīkojums, kuru izdevis VID ģenerāldirektors Kārlis Ketners par rājiena izteikšanu Vītoliņam.
	Jāatgādina, ka vēl nesen - 4. janvārī - Rīgas Centra rajona tiesa atjaunoja amatā bijušo Valsts nekustamā īpašuma aģentūras ģenerāldirektoru Kalvi Brici, kuru uz dienesta pārbaudes laiku atstādināja no amata ar Ministra kabineta rīkojumu. Dienesta izmeklēšana tika ierosināta pēc iekšlietu ministra Māra Gulbja (Jaunais laiks) iniciatīvas saistībā ar Iekšlietu ministrijas jaunās administratīvās ēkas Gaujas ielā 15 projektu, kurā valdība saskata valsts līdzekļu izšķērdēšanas piemēru.
	Kā atzīst K. Vītoliņš, viņam tika radīti tādi darba apstākļi, ka viņš jūnijā bija spiests iesniegt atlūgumu, jo nebija vairs spējīgs pildīt savus darba pienākumus. Runājot par savu piespiedu aiziešanu no darba, K. Vītoliņš uzsver, ka jau vakardienas tiesā viņš pierādīja, ka komisija, kas izvērtēja viņa darbu vienā jautājumā, nespējot tur nekā atrast, centās par katru cenu atrast vainu pavisam citā lietā. 
	Tāpat viņš jūtas ļoti aizvainots, ka jau pašā sākumā viņa uzvārds tika saistīts ar gaļas kontrabandas lietu, taču vēlāk nevienā lietā tas ne tikai neapstiprinājās, bet pat netika pieminēts. "Iepriekšējā muitas priekšnieka laikā notika Vladimira Ļiscova slepkavība, kas bija saistīta ar gaļas kontrabandu. Manā laikā tika atklāta vērienīgā Mangaļsalas gaļas kontrabandas lieta un gaļas cena tirgū auga un bija augstāka nekā tagad. Tāpēc pārmetumi, ka esmu saistīts ar gaļas kontrabandu bija sevišķi nepatīkami," atceras K. Vītoliņš.
	Pieskaroties jautājumam, vai, mainoties muitas vadībai, ir uzlabojies darbs, K. Vītoliņš min tikai vienu faktu. "Man pārmeta, ka sešu mēnešu laikā neesmu ieviesis atlikto maksājumu sistēmu. Tagad jau ir pagājuši divpadsmit mēneši, bet nekas nav ieviests." Viņš ir pārliecināts, ka, paliekot amatā, viņš varbūt arī nebūtu atradis bēdīgi slavenos Repšes 400 miljonus, "bet kādus simts miljonus noteikti būtu atradis".
	Atbildot uz jautājumu, ko K. Vītoliņš domā darīt tālāk, viņš Neatkarīgajai paskaidroja, ka vispirms gribētu klātienē dzirdēt, ko domā VID un Finanšu ministrijas vadība. "Saistībā ar ārējo tirdzniecību un muitu jau strādāju četrpadsmit gadu, esmu uzrakstījis trīs grāmatas un neskatāmas publikācijas. Pavisam drīz mēs iestājamies Eiropas Savienībā, ieejam tajā esošajā tiesību sistēmā un mums jāpilda tās prasības, kas tagad uzrakstītas angliski un pavisam slikti tulkotas latviski. Es domāju, ka viņiem [Finanšu ministrijas un VID vadībai] varētu būt interesanti ar mani sadarboties. Ja mēs lieki nekašķētos, tad lietas labā es varētu ar daudz ko palīdzēt, jo ierēdņu kapacitāte nav liela un mani pakalpojumi varētu būt vajadzīgi," apgalvo K. Vītoliņš. 
	Pagājušā gada vasarā no darba Finanšu ministrijā bija spiesta aiziet arī ilggadējā valsts sekretāra vietniece Ingūna Sudraba. Viņa Neatkarīgai pavēstīja, ka jau pirms vadības nomaiņas bija izveidots saraksts ar uzvārdiem, kuri bija jānomaina pret partijas Jaunā laika ielikteņiem. 
	"Tā ir īpaši sagatavota shēma. Ir konkrēti cilvēki, kuri jānomaina. Tas tiek pasniegts ar skaļiem saukļiem un mākslīgi atrastiem iemesliem. Es saprastu, ja to cilvēku vietā nāktu spēcīgi profesionāļi, taču mēs šos profesionāļus neredzam. Sevišķi man nepieņemams bija veids, kādā šie cilvēki tika atlaisti. Ja ar viņiem aprunātos un kaut kādā veidā atrastu kompromisu, tad varbūt tagad varētu izbēgt no visām šīm tiesām, bet cilvēki tika publiski pilnīgi nepamatoti pazemoti. Atsevišķos gadījumos pilnīgi nepamatotā kārtā cilvēku nomaiņā iesaistījās centrālā banka, kā tas bija gadījumā ar Valsts kases pārvaldnieku Aivaru Veisu," stāsta I. Sudraba. 
	Uz jautājumu, vai ir apmierināta ar to, ka tagad pārgājusi darbā privātstruktūrā - Pareksa bankā, I. Sudraba atzīst, ka "cilvēki, kuri ilgi strādā valsts struktūrās, tur darbojas kā noteiktas misijas cilvēki. Alga šajā gadījumā nav svarīgākā, bet apziņa, ka darbojies valsts labā. Sāp tas, ka cilvēki netiek novērtēti. Jāpieņem politiski lēmumi, kuri ir acīmredzami nepareizi, jo ir izteikti populistiski. Taču šie lēmumi bija jāpieņem bez jebkādām diskusijām. Šādos apstākļos es nevarēju turpināt darbu," atzīst I. Sudraba.
	Bijušais Valsts kases pārvaldnieks Aivars Veiss, kurš tagad vada Pareksa apdrošināšanas kompāniju, uz Neatkarīgās jautājumu, vai negrasās sūdzēties tiesā līdzīgi kā citi no Finanšu ministrijas atlaistie atbildēja olimpiskā mierā: "Es savu cenu zinu, un man nekas nav jāpierāda. Ja Viktors Krasovickis [viens no Pareksa bankas lielajiem īpašniekiem] man uztic vadīt savu kompāniju, tad kā gan var vēlēties lielāku komplimentu un atzinību par manu darbu. Esmu ticis vaļā no visa tā murga un tagad skatos uz priekšu. Man nav nekādas vēlēšanās skatīties atpakaļ pagātnē, tāpēc nekādās tiesās sūdzēties netaisos. Es desmit gadus smagā darbā izveidoju Valsts kases struktūru, kas tika atzīta par labāko Austrumu un Centrāleiropā, bet tad mani visai nekorektā veidā patrieca. Cilvēki, ar kuriem tagad kopā strādāju, zina naudas vērtību. Viņi to paši grūtā darbā nopelnījuši, un viņi ar profesionāļiem nemētājas kā vieni otri, kurus nevēlos pat saukt vārdā. Man ir gandarījums, ka cilvēki, ar kuriem strādāju tagad un kuri ir pierādījuši sevi, man uzticas," situāciju skaidro A. Veiss.
	Viens no pirmajiem, kurš zaudēja darbu, mainoties Finanšu ministrijas vadībai, bija VID ģenerāldirektors Andrejs Sončiks. Viņš Neatkarīgajai atzina, ka zinājis par to, ka zaudēs amatu, pirms vēl tika sastādīta jaunā valdība. "Jau pirms Saeimas vēlēšanām Jaunā laika vadītājs Einars Repše man bija veltījis visai skarbus vārdus, kaut biju ar viņu tikai vienu reizi ticies un to pašu reizi viņa dzimšanas dienā. 
	Tas, kas notika pēc vēlēšanām, atgādina notikumus, kuri aprakstīti grāmatā, ko tagad lasu - Hruščovs un viņa laikmets. Tajā aplūkota situācija pēc Staļina nāves. Bija vajadzība nomainīt cilvēkus vadošajos amatos, un tas tika ietērpts politiskā ietērpā. Taču pie mums šī nomaiņa tika veikta ar pavisam vāju juridisko segumu. Varēja taču papūlēties visu izdarīt juridiski korekti, bet viņi nespēja pat to." 
	"Man tika inkriminēts, ka esmu noslēdzis valstij neizdevīgu līgumu starp apdrošināšanas kompāniju Baltikums, kas garantēja Dinaz parādu, un VID. Taču netika ņemts vērā, ka manis parakstītais dokuments balstījās uz tiesas lēmumu, kurš bija obligāti izpildāms. Man nemaz nebija citas iespējas. Turklāt, ja arī es neko nebūtu parakstījis, tad nekādi zaudējumi valstij nerastos. 
	Tieši otrādi, Baltikums jau vairākas reizes bija vērsies tiesā, un zaudējumi varētu būt lielāki. To, ka mana atlaišana bija politiski inspirēta, apliecina kaut vai tas, ka pērnā gada nogalē VID norakstīja nesalīdzināmi daudz lielākus Dinaz parādus pat bez jebkāda tiesas lēmuma," situāciju skaidro A. Sončiks. Viņa prasība par atjaunošanu darbā un zaudējumu piedziņu par piespiedu darba kavēšanu tiesai bija jāizskata 16. janvārī, bet A. Sončiks nevarēja tiesā ierasties slimības dēl. Tagad tiesa nolikta uz jūniju. 
Par Repšes īpašumiem, 
iespējams, veidos īpašu komisiju
NRA  01/21/04     Vakar Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisija uz sēdi bija uzaicinājusi sabiedrības par atklātību Delna vadītāju Inesi Voiku un Latvijas Juristu biedrības prezidentu Aivaru Borovkovu, lai apspriestu Ministru prezidenta Einara Repšes rīcību, nekustamo īpašumu iegādei piekrītot ņemt izdevīgus kredītus Latvijas komercbankās. 
	Komisijas locekļi bija vienisprātis, ka šā jautājuma risināšanai ir jāveido komisija, tomēr par konkrētas komisijas izveidi nevienojās. Kā jau Neatkarīgā rakstījusi, bankas Nord/LB un Hansabanka premjeram vairāku nekustamo īpašumu iegādei izsniegušas kredītus par neikdienišķi zemām kredītprocentu likmēm, turklāt ļaujot ik mēnesi nomaksāt tikai procentus, pamatsummu atmaksājot kredīta termiņa beigās. 
	Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas loceklis Juris Dalbiņš (TP) Neatkarīgajai atzīst, ka komisijas veidošana "ir vienīgais veids, kā risināt šādu valstij tik jutīgu jautājumu". Šodien Tautas partijas (TP) frakcija lems par parlamentārās izmeklēšanas komisijas izveidi, kas izvērtētu radušos situāciju ap premjera iegādātajiem īpašumiem. "Komisijā visi bija vienisprātis, ka komisija ir jāveido, kādu - par to domas dalījās," neslēpj J. Dalbiņš. 
	"Šis ir tas maigākais veids, kā jautājumu risināt." TB/LNNK pārstāvis Juris Dobelis ieteicis veidot īpašu komisiju, kas risinātu jautājumus par parlamenta dialogu ar premjeru. Šis, tāpat arī iepriekšminētās komisijas priekšsēdētāja Ērika Jēkabsona (LPP) priekšlikums uz komisijas sēdi aicināt E. Repši personīgi atbalstu pagaidām neguva. Arī A. Borovkovs pauda, ka vispareizākais būtu iztaujāt premjeru pašu.
	Jau ziņots, ka TP bija nolēmusi lūgt Ģenerālprokuratūrai izvērtēt premjera nekustamo īpašumu lietu un "kredītu iespējamo saistību ar valsts pasūtījumiem". TP Saeimas frakcijas vadītājs Aigars Kalvītis Neatkarīgajai atzīst - ja Saeima izrādīs iniciatīvu veidot parlamentāro izmeklēšanas komisiju, tad TP noteikti pievienosies, taču bez ievērības šo lietu noteikti neatstās. 
	Jau ziņots, ka Korupcijas novēršanas un apkarošanas birojs ir sācis pārbaudi E. Repšes kredītu lietā pēc sabiedrības par atklātību Delna nosūtītās vēstules ar lūgumu izvērtēt "iespējamu likuma pārkāpumu E. Repšes darbībā", vēloties "noskaidrot, vai Ministru prezidents, pieņemot šādu komercbanku piedāvājumu, nav saņēmis dāvanu Interešu konflikta novēršanas likuma izpratnē".
Tukuma domnieki atlaiž pilsētas mēru
BNS  01/16/04     Tukuma domnieki piektdien ārkārtas sēdē atlaida no amata pilsētas mēru Juris Šulcu ("Latvijas ceļš", LC), par domes priekšsēdētāja atlaišanu balsoja seši no 11 deputātiem, informē Tukuma dome. 
	Ierosinājumu atlaist Šulcu iesniedza domnieki Juris Jakušenoks (LC), Ruta Celitāne (Tautas Partija, TP), Linda Frišenbrūdere (TP), Uldis Svilpe (Tēvzemei un brīvībai/LNNK), Agris Jaunkļaviņš (Latvijas Zemnieku savienība) un Jānis Kotāns (Kristīgo demokrātu savienība). Visi seši deputāti ietilpst vienā frakcijā, kuru vada Kotāns. 
	Lielā interesentu skaita dēļ domes sēde notika nevis pašvaldības sēžu zālē, bet gan Tukuma mūzikas skolas zālē. Domes sēdē piedalījās pieteikuši vairāki desmiti iedzīvotāju, bet sēdes laikā notika arī pikets. Mēra atbalsta akcijā piedalījās apmēram divi simti cilvēku, kas ar dziesmām un saukļiem aicināja Šulcu atstāta amatā. 
	Pilsētas mēra atlaišana saistīta ar viņa iebildumiem pret poliklīnikas privatizāciju. 
	Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Ivars Gaters kā nelikumīgu apturējis Tukuma domes lēmumu nodot privatizācijai pilsētas slimnīcas un poliklīnikas ēku, jo viens no deputātiem Juris Jakušenoks, balsojot par nama pārdošanu, bijis interešu konfliktā - viņa sievai pieder uzņēmums, kas poliklīnikā nomā telpas. Tomēr 20.novembra sēdē deputāti atkal nobalsoja par poliklīnikas un slimnīcas privatizāciju. 
	Šulcs (1955) dzimis Kandavā, Rīgas Politehniskajā institūtā ieguvis ceļu satiksmes inženiera specialitāti. No 1990.gada Šulcs strādā Tukuma pašvaldībā, bijis priekšsēdētāja vietnieks, komunālās un sociālo lietu nodaļas vadītājs. Šulcs vada Latvijas pilsētu savienību. 

Sarunās pašvaldībām 
nav vienotas nostājas par 102 novadu izveidi
NRA  01/21/04    Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrs Ivars Gaters uzskata, ka novadu veidošana ir pamats reģionu attīstībai, jo lielākās pašvaldībās saimniekot būtu vieglāk. 
	Pašlaik turpinās sarunas ar pašvaldībām par 102 novadu modeļa īstenošanu. Rajonu pašvaldību pārstāvjiem ir atšķirīgi viedokļi par šo teritoriālo reformu.
	Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas (RAPLM) preses sekretārs Ansis Pūpols informēja, ka šīs sarunas notiek, lai precizētu 102 novadu modeli. 
	"Rīgā atrodoties, nevar precīzi zināt, kā pareizāk pašvaldībām būtu jāveido novadi. Tāpēc ar valdības rīkojumu mēs organizējam šīs sarunas, lai pašvaldību pārstāvji varētu izteikt savu viedokli," teica A. Pūpols. 
	Pēc sarunām 102 novadu modeli precizēs, un RAPLM cer, ka novadu skaits būs mazāks. Līdz šim sarunas ir notikušas deviņās pašvaldībās. A. Pūpols atzina, ka vairākums pašvaldību piekrīt 102 novadu modeļa izveidošanai. Ja pēc pirmajām sarunām ar pašvaldību netiks panākta vienošanās, sarunas norisināsies vēl otrajā kārtā.
	Balvu domes priekšsēdētājs Jānis Trupovnieks informēja, ka viņš personīgi un visas domes vārdā pauž atbalstu 102 novadu modelim. Tomēr Balvu rajona pašvaldību viedoklis atšķiras no domes nostājas. 
	"Pagastu vadītājus visvairāk uztrauc tas, ka šīs reformas rezultātā pilsētas problēmas risinās pirmām kārtām, lauku teritorijas atstājot otrajā plānā. Uzskatu, ka apvienojoties vairāk zaudēs pilsēta, jo finansējumu novirzīs par labu laukiem. Tāpat cilvēkus uztrauc, kas notiks ar lauku skolām un kultūras namiem," pārliecināts J. Trupovnieks.
	Kā vienu no lielākajiem ieguvumiem, veidojot novadus, J. Trupovnieks min iespēju piesaistīt lielākas investīcijas. Viņš ir pārliecināts, ka reformas rezultātā lauku teritorijas neko nezaudēs, tomēr rajona pašvaldību nostāja nepārtraukti mainoties. 
	"Pagājušajā nedēļā, tiekoties ar pašvaldību vadītājiem, lielākā daļa bija par vienota Balvu novada izveidi, bet, tiekoties ar ministru Gateru un RAPLM pārstāvjiem, sacīja, ka pagaidām vēlas pastāvēt kā pagasti un neveikt teritoriālo reformu. Tas liecina, ka pagastos nav viennozīmīga lēmuma. Iespējams, tādā veidā, aizstāvot iedzīvotāju intereses, mēs vienkārši gribam labi izskatīties," savu viedokli pauda J. Trupovnieks. 
	Saldus rajona pašvaldību vadītāji 6. februārī sanāks kopā, lai runātu par teritoriālo reformu. "Lielākā daļa rajona pašvaldību šobrīd neatbalsta 102 novadu izveidi. Tas tāpēc, ka ir nesakārtota likumdošana un mēs nezinām likumus - ne vēlēšanu likumu, ne likumu par pašvaldībām. Tāpat nezinām, kad notiek kādi grozījumi likumdošanā," sacīja Saldus rajona padomes priekšsēdētāja Ausma Liepa. 
	Dobeles rajona domes priekšsēdētājs Andris Elksnītis atzina, ka savu viedokli par 102 novadu izveidi viņš nav mainījis un šādu reformu neatbalsta. "Pirmām kārtām tāpēc, ka tā ir pašas valdības iniciētā pašvaldību brīvprātīgā apvienošanās, kura jau daļēji ir notikusi, un šķiet neloģiski pakļaut jau izveidojušos novadus otrreizējai apvienošanai. Jau pastāvošie novadi vēl paši nav guvuši tik lielu pieredzi, lai secinātu, vai šādam teritoriālam dalījumam ir ilgpastāvēšanas izredzes," atzīst A. Elksnītis.
	Izveidotais Tērvetes novads Dobeles rajonā pastāv tikai gadu, un A. Elksnītis sacīja, ka nesaskata draudus tā turpmākai pastāvēšanai. 
	"Saruna beidzās tāpat, kā beidzas visas. Tie ir korekti izpildīti Ministru kabineta rīkojumi un ievērota procedūra, taču no sarunas viedokļa, manuprāt, jēgas bija maz," par notikušajām sarunām ar ministru un RAPLM saka A. Elksnītis.
	16. janvārī Līvānos notikušajās sarunās par Līvānu novada paplašināšanu ar reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministru Ivaru Gateru gan Rudzātu, gan Jersikas pagastu pašvaldības atzina, ka pagaidām vēlas saglabāt esošo statusu, taču neizslēdza sarunu iespējamību par iekļaušanos Līvānu novadā.
	Saskaņā ar 102 novadu modeli Līvānu novadā paredzēts iekļauties arī Rudzātu un Jersikas pagastiem. Sarunās uzsvēra, ka Līvānu novada pašvaldība ir atvērta priekšlikumiem, ja kāda no kaimiņu pašvaldībām vēlēsies iekļauties Līvānu novadā. Turpmākajos gados, kad pašvaldībām nāksies aktīvi strādāt Eiropas Savienības strukturālo fondu līdzekļu apguvē, mazajām pašvaldībām būs grūti šos līdzekļus piesaistīt gan no finansiālā viedokļa, jo nepieciešams līdzfinansējums, gan no speciālistu viedokļa, kas būtu kompetenti projektu izstrādē un realizācijā.
Pirmklasnieku vecākus pārsteidz RD kļūdas 
Diena  01/16/04     Ar nemainīgām rindām agrā rīta stundā pie iecienītākajām Rīgas skolām ceturtdien sākās jaunā mācību gada pirmklasnieku reģistrācija pēc tā dēvētā mikrorajonu principa. Pēc saņemto pieteikumu skaita pirmās klases jau pirmajā dienā varētu nokomplektēt 49.vidusskola, Franču licejs, Valda Zālīša pamatskola un vēl pāris. Bez šī stresa dažus vecākus stipri nervozus darīja arī atklājums, ka informācija par mikrorajonu sadalījumu ir kļūdaina.
	"Vēl pašreiz nevaru īsti pastrādāt no stresa," atzīst nākamā pirmklasnieka māmiņa Ilze. Ceturtdien viņai pateikts, ka skolu mikrorajonu shēmā, kas ievietota internetā, ir kļūdaina un paļaušanās savu atvasi sūtīt no dzīvesvietas netālajā, turklāt par labu izdaudzinātajā skolā, nav iespējama 
	"Diemžēl kļūdu patiešām šogad izrādījies daudz. Mums par tām jāatbild," neslēpj Rīgas domes (RD) izglītības, jaunatnes un sporta departamenta speciāliste Indra Vilde. Viņa aicina nepatīkamajā situācijā nonākušos vecākus nākt uz departamentu, lai problēmu kopā ar skolu direktoriem atrisinātu pirmklasniekiem pēc iespējas labvēlīgāk.
	Tā dēvētais mikrorajonu princips Rīgā ieviests pirms pieciem gadiem - katrai skolai noteikts īpašs ielu skaits, kuru namos dzīvojošie bērni uzņemami obligāti. 
	Katru gadu vecāki par šo kārtību ir izteikuši savu neapmierinātību, jo tas ierobežo viņu izvēli, kā arī nereti neļauj bērnus skolot dzīvesvietai tuvākajā skolā. Tomēr Rīgas dome pagaidām negrasās šo kārtību mainīt.
	Ceturtdien neapmierinātību ar pirmklasnieku reģistrēšanas noteikumiem - no vecākiem prasīto izziņu par dzīvesvietu - izteica arī Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. 
	Saskaņā ar Dzīvesvietas deklarēšanas likumu persona dzīvesvietas deklarāciju iesniedz dzīvesvietai atbilstošajā pašvaldībā. Tātad skolas nedrīkstētu pieprasīt informāciju no iedzīvotāja, kas jau ir pieejama RD dzīvesvietas reģistrācijas iestādē.
Vaļīgi likuma grozījumi dod jaunu ierosmi 
protestiem pret skolu reformu 
Diena  01/16/04     Izskatot otrajam lasījumam Izglītības likuma grozījumus attiecībā uz mazākumtautību skolu reformu, Saeimas atbildīgā komisija šonedēļ akceptēja priekšlikumu, kurš kreiso spēku opozīcijai to ļāvis traktēt kā atkāpšanos no jau pieņemtās normas. Skolas mazākumtautību valodai doto 40% vietā komisija tēvzemiešu ietekmē gribot atstāt tikai ap 10%, uzskata Jakovs Pliners (BITE). "Tā ir smaga provokācija pret mums!" ceturtdien satraucies bija komisijas vadītājs Jānis Strazdiņš (ZZS), pieļaujot, ka pēdējam lasījumam likums tiks formulēts konkrētāk.
	Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums paredz, ka no 2004.gada 1.septembra mazākumtautību skolu 10.klasēs "mācības tiek sāktas un notiek valsts valodā, izņemot mazākumtautību valodu un citus ar mazākumtautību identitāti saistītos mācību priekšmetus atbilstoši valsts vispārējās vidējās izglītības standartam". Likuma grozījumus 81.panta kārtībā valdība akceptēja augustā, svītrojot normu, ka mācības notiks tikai valsts valodā. Tā vietā reforma noteikta atbilstoši vidējās izglītības satura pamatdokumentam jeb standartam - 40% mazākumtautību valodā, 60% latviski.
	Izglītības un zinātnes ministrijas (IZM) integrācijas nodaļas vadītājai Evijai Papulei komisijas atrastais likuma pārejas noteikumu formulējums šķiet veiksmīgs: "Šeit izdevies apvienot divas lietas: ar likuma spēku garantēt mazākumtautību valodu skolās, valsts standartam iedot likuma spēku." Pēc E.Papules domām, likums nav jātraktē, bet jāpilda, šajā gadījumā ievērojot valsts standartu. 
	Jaunu variantu meklējumi valdības akceptētajiem grozījumiem sākti divu iemeslu dēļ: juridisku un politisku. Komisijā pozīcijas pārsvars pār opozīciju ir viena balss. J.Strazdiņš neslēpj, ka jaunās redakcijas pamatā ir tēvzemiešu priekšlikums, bet mīkstināts. Viens no tā autoriem Pēteris Tabūns (TB/LNNK) ir pārliecināts, ka galīgais komisijas variants tomēr ir saskaņā ar valdības standartā noteikto valodas lietojuma proporciju.
	Priekšlikumu izskatīšana raisījusi jaunu iemeslu kreiso spēku partijām noskaņot sabiedrību pret reformu un aicināt tai pretoties. "Cīņa jāturpina, bet likumā noteiktajā kārtībā," solīja krievu skolu aizsardzības štāba aktīvists J.Pliners. Štābs šonedēļ pieprasīja izglītības un zinātnes ministra Kārļa Šadurska (JL) demisiju līdz ar viņa paziņojumu, ka nacionālboļševiku dedzinātās ministrijas durvis ir tiešs štāba kaitniecības rezultāts. Jau februārī štābs ieplānojis savus atbalstītājus, vecākus un skolēnus sasaukt kongresā, lai vienotos par tālākajām protesta akcijām, to starpā tā dēvēto akciju Tukšās skolas.
Prezidente atbalsta ierosmi par skolu 
direktoriem ļaut strādāt tikai pilsoņiem
BNS  01/16/04    Valsts prezidente Vaira-Vīķe Freiberga pozitīvi vērtē ierosinājumu ļaut par skolu direktoriem kļūt tikai Latvijas pilsoņiem, taču norāda, ka to varētu īstenot, tikai padarot viņus par ierēdņiem. 
	Vīķe-Freiberga piektdien diskusijā Latvijas Radio pauda, ka "izglītība ir pietiekami svarīga nacionālajā nozīmē, lai tie, kas darbojas šajā jomā, būtu pilsoņi". "Pilsoņiem vajadzētu būt lojālākiem nekā nepilsoņiem, taču tā, protams, nav nekāda garantija," sacīja prezidente. 
	Viņa uzskata, ka prasību skolu direktoriem būt pilsoņiem varētu ieviest tikai tad, ja viņus padarītu par ierēdņiem, kā to ierosinājusi Izglītības un zinātnes ministrija (IZM). "To varētu darīt tikai tad, ja izdotu likumus, kas šādus amatus pieskaita ierēdņiem ar visām no tā izrietošajām sekām. Citādi es domāju, ka likumīgā veidā prasību par pilsonību nevarētu noteikt," pauda Vīķe-Freiberga. 
	Pēc prezidentes domām, būtu pieļaujama arī no skolu direktoru padarīšanas par ierēdņiem izrietošā izglītības pārraudzības nodošana valstij. Pašvaldībām neesot tik daudz līdzekļu, lai visiem bērniem būtu pieejama vienādas kvalitātes izglītība, taču valstij to panākt būtu daudz vienkāršāk. 
	Aģentūra BNS jau ziņoja, ka IZM ierosina no 1.septembra vispārizglītojošo skolu direktora amatu pielīdzināt ierēdņa statusam. Arī direktoru vietnieki varētu būt ierēdņi, un šāda kārtība varētu stāties spēkā no 2007.gada. Līdz ar to direktoriem būtu jāatbilst visām civildienesta likuma prasībām, to vidū jābūt Latvijas pilsoņiem. 
	Jaunā kārtība paredzētu arī atšķirīgu direktoru iecelšanas procedūru. Šobrīd direktorus ieceļ pašvaldība, kandidatūru saskaņojot ar ministriju, savukārt jaunā kārtība paredzētu, ka skolas direktoru ierēdni ieceļ valsts, saskaņojot to ar pašvaldību. 
	Izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis paskaidroja, ka vēlme direktorus pielīdzināt ierēdņiem saistīta ar IZM vēlmi nodrošināt ministrijas realizēto politiku visās izglītības iestādēs. Šadurskis uzsvēra, ka "ierēdnis ir lojāls valstij. Tas ir rakstīts viņu ētikas kodeksā, un ar šo instrumentu iespējams šo procesu vadīt." 
	Aptuvenie aprēķini liecina, ka šobrīd no nedaudz vairāk par 1000 skolu direktoriem aptuveni 20 ir nepilsoņi. Ministrijas veiktās aplēses liecina - lai ieviestu jauno kārtību, direktoru atalgošanai gadā papildus nepieciešami 1,2 miljoni latu. Savukārt vietnieku pielīdzināšanai ierēdņiem būs vajadzīgi 1,8 miljoni latu. 
Viena no lielākajām problēmām izglītības 
procesā ir skolēnu zemā motivācija 
LETA  01/19/04     Viena no lielākajām problēmām izglītības procesā ir skolēnu zemā motivācija, secinājuši Eiropas Savienības (ES) "Socrates" projekta "Uz procesu orientētā apmācība pirmsskolā un sākumskolā" sanāksmes dalībnieki.
	Kā informēja Rīgas domes Izglītības, jaunatnes un sporta departamenta galvenā speciāliste psiholoģijas jautājumos Ingūna Upzare, projektā strādājošie izglītības procesa pētnieki ir konstatējuši, ka apmācības procesa kvalitāti nosaka nevis mācību saturs un rezultāts, bet gan to dalībnieku iesaiste un labklājība. 
	Sanāksmes laikā tika salīdzināti iegūtie pētījuma rezultāti un izglītības procesa kvalitātes mērinstrumenta pamatotība. Arī Latvijā ir pārtulkotas dažas šīs metodikas sadaļas, un tās tiks pilnveidotas. Izglītības departamentā vairāk nekā 100 pirmsskolas un sākumskolas skolotāji tika iepazīstināti ar pētījuma rezultātiem un metodēm, kā mērīt skolēnu un skolotāju iesaisti un labklājību mācību procesā, kas savukārt vērtējams kā apmācības procesa kvalitātes mērs. 
	Pēc departamenta speciālistes teiktā, sanāksmē piedalījās pārstāvji no vairākām Eiropas valstīm. Tās mērķis bija apspriest Luvenas (Beļģija) universitātes Eksperimentālās izglītības centrā izveidotās metodikas par skolēnu un skolotāju iesaisti izglītības procesā. Semināra dalībnieki varēja ne tikai iepazīties ar dažādu valstu pieredzi izglītības procesa uzlabošanā, bet arī iegūt daudzas jaunas idejas un metodes darbam ar pirmsskolas un sākumskolas bērniem. 
	Projekts atrodas tikai tā vidusposmā, tas tiks turpināts līdz gada beigām un noslēgsies ar konferenci Luvenas universitātē. Projektu pabeidzot, tiks iegūti salīdzinošie dati par izglītības procesu dažādās valstīs un izstrādātas jaunas metodes, kuras varēs starptautiski izmantot izglītības procesa kvalitātes uzlabošanai. 
Jaunieši nevēlas studēt inženierzinātnes
LETA  01/20/04    Latvijā, salīdzinot ar pārējām Eiropas valstīm, studenti retāk izvēlas apgūt inženierzinātnes, liecina Eiropas Savienības (ES) statistikas biroja "Eurostat" pirmdien publicētie dati. 
	Statistika liecina, ka 2001.gadā augstākās izglītības iestādes Latvijā beiguši 20 308 cilvēki. Inženierzinātņu programmas apguvuši 7,1% no absolventu kopskaita. No visiem absolventiem vairāk nekā puse jeb 55,4% bija sievietes, bet no inženierzinātnes apguvušajiem sievietes bija aptuveni trešā daļa jeb 29,9%. 
	Zemāks inženierzinātņu apguvušo procents no ES dalībvalstīm un kandidātvalstīm bijis tikai Maltā, kur no 2001.gadā augstākās izglītības iestādes beigušajiem 2003 cilvēkiem inženierzinātnes apguvuši 5,1%, kā arī Kiprā, kur no 2813 augstskolu absolventiem inženierzinātnes izvēlējušies 6,4%. 
	Vidēji ES kandidātvalstīs inženierzinātnes apguvuši 8,8% no augstākās izglītības iestāžu beidzējiem, bet vidēji ES dalībvalstīs - 14,6%. 2001.gadā ES kandidātvalstīs augstākās izglītības iestādes beidza 631 073 cilvēki, bet ES dalībvalstīs - 1 963 415 cilvēki. 
	Statistika liecina, ka kandidātvalstīs sievietes ir zinātkārākas nekā ES dalībvalstīs - kandidātvalstīs no visiem augstākās izglītības iestāžu absolventiem sievietes veidoja 63,7%, bet ES dalībvalstīs - 55,9%. 
	No ES dalībvalstīm inženierzinātnes visiecienītākās ir Zviedrijā, kur no viesiem 2001.gadā augstākās izglītības beidzējiem inženierzinātnes apguva 21,9%, Austrijā - 20,7%, Somijā - 20,4%, Vācijā - 17%. 
	No kandidātvalstīm vislielākais inženierzinātņu apguvušo īpatsvars ir Lietuvā - 20,7%, Slovākijā - 16,9%, kā arī Slovēnijā - 16,6%. 
Apzinās jauniešu integrācijas problēmas
NRA  01/20/04     Lai noskaidrotu jauniešu problēmas attiecībā uz integrāciju citās valstīs, sākts projekts Esam dažādi, bet vienoti Latvijā, un vakar notika projekta pirmā lekcija.
	"Tiekoties ar jauniešiem sapratām, ka viņiem ir grūtības ar integrāciju citās valstīs, taču Latvijā nav veikti nekādi pētījumi šajā sakarā. Vēlāk tās ar pašiem audzēkņiem apspriedīsim seminārā un iespējamos ieteikumus sniegsim valsts iestādēs," Neatkarīgajai skaidroja viena no projekta vadītājām Irīna Aņikanova.
	Lekcijā bērniem uzsvēra, ka tieši viņi var palīdzēt valstij saprast konkrētas jaunatnes grūtības integrācijas procesā. "Ierēdņi nav saistīti ar skolām, viņi problēmas risina plašākā līmenī un varbūt nezina konkrētas lietas, kas jums ļoti rūp," skaidroja I. Aņikanova.
	Projektā Esam dažādi, bet vienoti Latvijā divu nedēļu laikā iecerēts vadīt lekcijas 16 Latvijas skolās. Jurists, psihologs, kā arī Naturalizācijas pārvaldes speciālisti skolēniem stāstīs par dažādām integrācijas tēmām. Vakar Rīgas ukraiņu vidusskolā bija pirmā lekcija, un tajā piedalījās 11. un 12. klašu audzēkņi. Lekcijā viņi guva plašāku ieskatu par pilsonības nozīmi. "Esmu Latvijas pilsone un uzskatu, ka tādiem jābūt visiem valsts iedzīvotājiem. Ir jārunā par šīm lietām," pārliecināta 11. klases skolniece Maija Grebeca.
	Šodien lektori viesosies Rēzeknes poļu ģimnāzijā un Jelgavas 5. vidusskolā.
Lauku ģimenes ārsti atkal 
sašutuši par Circenes rīcību
BNS  01/16/04    Latvijas Lauku ģimenes ārstu asociācija (LLĢĀA) tuvākajā laiks atkārtoti lūgs tikšanos ar Ministru prezidentu Einaru Repši un Saeimas priekšsēdētāju Ingrīdu Ūdri, jo uzskata, ka veselības ministre Ingrīda Circene kārtējo reizi ir maldinājusi sabiedrību - izstrādājot ģimenes ārstu apmaksas modeli, vērā neņemot asociācijas nostāju. 
	Asociācijas priekšsēdētāja Līga Kozlovska pavēstīja 14. janvārī notikušajā diskusijā par domstarpībām saistībā ar veselības aprūpes finansēšanas reformām Circene atkārtoti nav bijusi patiesa, teikdama, ka ģimenes ārstu asociāciju viedokļi turpmāk tiks ņemti vērā. 
	Viņa klāstīja, ka 15. janvārī Veselības ministrijas darba grupas sēdē, kurā bija jāapspriež apmaksas metodikas Rīgas finansēšanas modelim, visiem tās dalībniekiem izdalīja jau 12. janvārī izdotu Veselības ministrijas rīkojumu, kurā bija teikts, ka valsts sekretāra vietniekam, Sabiedrības veselības departamenta direktoram Rinaldam Muciņam ir jāsagatavo tiesību akta projekts par vienotu ambulatorās veselības aprūpes organizēšanas un finansēšanas kārtību valstī un jāiesniedz Circenei līdz 2004. gada 1. oktobrim. 
	"Mēģinot noskaidrot, kāds ir šī rīkojuma uzdevums un vai tā mērķi saskan ar apgalvojumiem, kādi izskanēja diskusijā un bija domāti sabiedrībai, par to, ka laukiem un Rīgai var būt dažāda pieeja, gala rezultātā saņēmām Veselības ministrijas parlamentārās sekretāres Maijas Bušmanes atbildi - tagad darba grupas galvenais uzdevums ir izveidot jau Ministru kabineta noteikumu projektu par vienotu ambulatorās veselības aprūpes finansēšanas kārtības ieviešanu valstī," skaidroja Kozlovska. 
	"Tātad atkal bez pienācīga izvērtējuma, kādu iespaidu tas atstās uz pacientu veselību un ārstu darbu, taps jauns finansēšanas modelis pēdējo gadu laikā," piebilda Kozlovska. Viņa uzskata, ka kārtējo reizi apliecinās fakts, ka netiek ņemts vērā profesionāļu viedoklis. "Labākajā gadījumā tas tiek pieņemts zināšanai," sacīja Kozlovska. 
	Savukārt Veselības ministrijas (VM) sabiedrisko attiecību speciāliste Zaiga Barvida aģentūrai BNS teica, ka visiem darba grupas dalībniekiem, tostarp Kozlovskai, bijusi iespēja līdz 1. janvārim ministrijā iesniegt savus priekšlikumus. "Finansēšanas modelim par pamatu ņems labāko no Rīgas un no lauku ģimenes ārstu apmaksas modeļiem," klāstīja Barvida, piebilstot, ka Rīgas ģimenes ārstu apmaksas modeli laukos neieviesīs. 
	Aģentūra BNS jau vēstīja, ka VM iepriekš vēlējās visā Latvijā ieviest Rīgas ģimenes ārstu modeli. VM uzskata, ka vienots modelis izskaustu situāciju, ka pacientiem dažādās Latvijas daļās ir dažādas iespējas saņemt nosūtījumu pie speciālista, kas rada nevienlīdzīgu situāciju. Ministrija arī uzskata, ka, diskutējot un savstarpēji vienojoties, ir jāpanāk sistēma, lai iedzīvotājam tā kļūtu pieejamāka, un vienots modelis ir viens no soļiem tuvāk šai sistēmai. 
	Rīgā ģimenes ārstu apmaksu pēc kapitācijas principiem ieviesa pērn rudenī. Galvaspilsētas mediķi saņem līdzekļus vienīgi prakses uzturēšanai un algām, turpretī naudu speciālistu darba apmaksai un izmeklējumiem apsaimnieko Valsts obligātās apdrošināšanas veselības aģentūra, to sadalot ārstniecības iestādēm kā limitētus līdzekļus jeb kvotas. 
Rīgā sāks apzināt datoratkarīgos
BNS  01/19/04     Rīgas Narkomānijas profilakses centrs tuvākajā laikā sāks pētījumu, lai noskaidrotu, cik daudz cilvēku galvaspilsētā cieš no datoratkarības. Profilakses centra sabiedrisko attiecību speciāliste Sandra Rubene pastāstīja, ka pētījumā "Jauno tehnoloģiju atkarības izplatība Rīgas pilsētā" apzinās ne tikai jauniešus, bet arī gados vecākus cilvēkus.
	"Iepriekš šāds pētījums nav veikts, tāpēc tas dos daudzas jaunas atklāsmes," sacīja Rubene. 
	Viņa piebilda, ka pētījumu veiks profesionāli un pieredzējuši cilvēki. Tomēr pagaidām vēl nav zināms, kas tieši veiks pētījumu, jo tuvākajā laikā profilakses centrs izsludinās konkursu. Plānots, ka pētījumā apkopotie dati būs zināmi gada otrajā pusē. 
	Rubene skaidroja, ka iepriekš veiktais Zolitūdes ģimnāzijas jauniešu pētījums atklājis, ka 53% jauniešu internetu izmanto divas līdz trīs stundas dienā, 7% meiteņu četras līdz sešas stundas dienā, bet tikpat ilgu laiku internetu dienā izmanto 17% zēnu. Savukārt līdz desmit stundām dienā internetu izmanto 4% zēnu. Rubene klāstīja, ka vidēji jaunietis nedrīkst vairāk par divām stundām dienā izmantot internetu, jo tas ir kritiskais punkts, lai sāktos moderno tehnoloģiju atkarība. 
	20% jauniešu pētījumā iepriekš atzinuši, ka internetu izmanto, lai lejupielādētu dažādas programmas, spēles un videoierakstus. Tāpat jaunieši internetu ikdienā izmanto, lai rakstītu e-pastu un virtuāli tērzētu, bet tikai 12% jauniešu internetā pieejamo informāciju izmanto mācību un dažādu kursu apgūšanai. 
Par Gravas aizstājēju kļūst Kots 
Diena  01/16/04     Ar nepārliecinošu Nacionālās radio un televīzijas padomes (NRTVP) vairākumu par Latvijas televīzijas (LTV) ģenerāldirektora vietas izpildītāju pēc Ulda Gravas aiziešanas ceturtdien ievēlēts pirms divām nedēļām viņa ieceltais vietnieks Edgars Kots. Par viņu balsojuši trīs no septiņiem NRTVP pārstāvjiem, kas piedalījušies sēdē, trīs bijuši pret un balsojuši par LTV ziņu dienesta direktoru Gundaru Rēderu, bet viens atturējies. Tā kā E.Kota atbalstītāju vidū bijis arī NRTVP priekšsēdis Imants Rākins (izvirzīts no JL), viņa balsij bija izšķirošais lēmums, skaidro NRTVP juriskonsults Andris Ķēniņš. Nožēlu par NRTVP balsojumu izteicis LTV ziņu dienests, pieļaujot, ka E.Kotam jau nodrošināta uzvara vēl neizsludinātajā LTV ģenerāldirektora konkursā. 
	Bez I.Rākina E.Kota kandidatūru atbalstījis Aivars Berķis un Imants Skrastiņš, kas NRTVP ievēlēti no ZZS, apliecina A.Berķis. Pret bijuši Pēteris Bankovskis, Andris Mellakauls un Oļģerts Dzenītis, atturējusies Una Ulme-Sila. Dace Ķezbere un Aīda Prēdele padomes sēdē nepiedalījās. A.Berķis skaidro, ka par E.Kotu balsojis, jo tā esot iespēja, ka uz LTV tās pagaidu vadītājs "paskatās no malas". G.Rēders bijis LTV valdē, un A.Berķis spriež - ja būtu gribējis, varētu LTV ko ietekmēt. 
	Ziņu dienests uzskata: bīstamu situāciju rada fakts, ka sabiedriskās TV ģenerāldirektoram, kurš pieņēmis valdības partijas (JL) darba piedāvājumu, NRTVP ļāvusi izvēlēties pēcteci, kuru ieceļ partiju priekšstāvju veidota padome. NRTVP ģenerāldirektora konkursa nolikumu sola izveidot līdz 30.janvārim.
NATO mājas lapā internetā 
izviedota īpaša sadaļa par Latviju
BNS  01/17/04    Lai informētu par NATO paplašināšanos un iepazīstinātu ar topošajām alianses dalībvalstīm, NATO mājas lapā piektdien izveidota īpaša sadaļa par Latviju. Sadaļā par Latviju - 
http://www.nato.int/invitees2004/latvia.htm - var atrast vispārēju informāciju par Latviju, NATO un Latvijas sadarbības hronoloģiju, video interviju ar Latvijas vēstnieku NATO Imantu Lieģi, kā arī aprakstu par Latvijas ieguldījumu NATO.
	Tāpat sadaļā ievietots Ārlietu ministrijas izdotais mācību palīglīdzeklis "NATO un Latvijas drošība", kura autors ir Limbažu 1.vidusskolas skolotājs Uldi Umulis. Interesenti var iepazīties arī ar Latvijas skolēnu esejām, kuru autori uzvarēja nesen rīkotajā eseju konkursā skolēniem par NATO un Latvijas drošību. 
	Katru mēnesi NATO mājas lapā tiek ievietota informācija par kādu no septiņām nākamajām NATO dalībvalstīm. Latvija ir trešā aliansē uzaicinātā valsts, par kuru izveidota īpaša sadaļa. 
	Latvija līdz ar Lietuvu, Igauniju, Slovākiju, Slovēniju, Bulgāriju un Rumāniju 1.maijā kļūs par pilntiesīgām NATO dalībvalstīm. 
Turpinās barikāžu laika atceres pasākumi
NRA  01/19/04    1991. gada janvāra barikāžu atceres dienu 20. janvārī Rīgā atzīmēs ar ugunskuru kuršanu Doma laukumā, tējas dzeršanu, dievkalpojumu un koncertu. Otrdien Doma laukumā plkst. 19 iedegs ugunskurus, un līdz plkst. 22 ikviens varēs sasildīties pie uguns, tējas un Ievas Akurateres, Arņa Militiņa un vīru koru dziedātajām dziesmām. Otrajos Meža kapos 20. janvārī plkst. 15 noliks ziedus barikāžu dalībnieku piemiņai, bet plkst. 17 - pie Brīvības pieminekļa un kritušo piemiņas vietās Bastejkalnā. Ziedus pie Brīvības pieminekļa un Bastejkalnā noliks arī premjers Einars Repše. Šodien plkst. 12 Mārupes kapos būs atceres brīdis pie barikāžu laikā nošautā šofera Roberta Mūrnieka atdusas vietas.
Doma laukumā deg atmiņu ugunskuri
NRA  01/21/04    1991. gada janvārī ar padomju armijas iebrukumu Lietuvas Televīzijas ēkā sākās mēģinājums apdraudēt Baltijas valstu patstāvību. Latvijas Tautas frontes vadībā Latvijas iedzīvotāji Rīgā pulcējās, lai celtu barikādes un aizsargātu pret iespējamo agresiju stratēģiski svarīgus objektus. 
	Vairāki cilvēki šajās janvāra dienās gāja bojā OMON uzbrukumu laikā - pie Mangaļu tilta 16. janvārī nogalināja šoferi Robertu Mūrnieku, 20. janvārī OMON kaujinieki uzbruka Iekšlietu ministrijai un kaujā tika nogalināti milicijas darbinieki Vladimirs Gomonovičs un Sergejs Konoņenko, skolnieks Edijs Riekstiņš un operators Andris Slapiņš, bet nāvējoši ievainoja operatoru Gvido Zvaigzni. Arī citi ministrijas aizstāvji guva dažādus ievainojumus.
	Ugunskuru malkai pasākuma organizētāji izmantoja nesen sazāģēto Doma laukuma egli.
Vairāk nekā 100 valstīs 
uzskaita ziemojošos ūdensputnus
NRA  01/19/04    Sestdien un svētdien Liepājas, Kuldīgas, Jēkabpils, Pļaviņu apkārtnē un citur Latvijā ūdensputnu ziemošanas 200 vietās pie dīķiem, upēm, ezeriem un jūras ornitoloģijas speciālisti un entuziasti piedalījās starptautiskās ziemojošo ūdensputnu uzskaites pasākumos.
	"Veicot ikgadējus novērojumus ornitologiem zināmās vietās, kurās aukstajā gada laikā uzturas ūdensputni, reģistrē uzskaitītās putnu sugas un īpatņu skaitu. Iegūtos datus salīdzina. Tas ļauj spriest par norisēm dabā. Biju pārsteigts, ka, salīdzinot ar novērojumiem pirms gada, kad uzskaite tika veikta 28 līdz 30 grādu salā, šogad ievērojami siltākos laika apstākļos apzināts mazāks skaits ūdensputnu. Pērn vairāk nekā 70 procentu novēroto putnu bija meža pīles, izdevās redzēt arī lielo gauru un ievākt ziņas par īpaši aizsargājamo ūdensstrazdu, bet šogad Ziemeļsusējas, Podvāzes un Donaviņas upīšu no ledus brīvajos posmos reģistrēti divi desmiti meža pīļu," Neatkarīgajai pastāstīja Latvijas Ornitoloģijas biedrības (LOB) Jēkabpils reģionālās grupas vadītājs Aigars Pērkons. 
	Aktīvākie no A. Pērkona vadītā Bērzgala pamatskolas vides zinību un ornitoloģijas pulciņa, kā arī LOB dalībniekiem veica ūdensputnu uzskaiti arī pie Podvāzes, Ērmītes un Radžupītes. Lai gan savāktie uzskaites dati vēl nebija apkopoti, A. Pērkons pieļāva, ka lielākā daļa putnu uzskaitīti pie jūras, kā arī Rīgas apkārtnē pie termoelektrocentrālēm. 
	LOB pārstāve Antra Stīpniece informē, ka uzskaitei izvēlēts pats ziemas vidus, kad ūdensputni - pīles, gulbji, lauči, gārņi un citi - vismazāk pārvietojas, ko var ietekmēt vienīgi straujas laika maiņas, stiprs sals vai pēkšņs atkusnis. Ziemojošo ūdensputnu uzskaites mērķis ir novērtēt populāciju lielumu un sekot putnu skaita izmaiņu tendencēm, kā arī noteikt nozīmīgākās to pulcēšanās vietas, kam būtu nepieciešama aizsardzība.
Aptauja: lielākā daļa iedzīvotāju neseko 
līdzi valodnieku ieviestajiem jaunvārdiem
DELFI  01/20/04    47% aptaujāto uz pirmdien uzdoto "Delfi" dienas jautājumu "Vai tu lieto valodnieku ieviestos jaunvārdus?" norādījuši, ka par tiem neinteresējas. 
	35% atzinuši, ka jaunvārdus savā ikdiensa sarunvalodā nelietojot un tikai 18% izteikuši pozitīvu attieksmi pret jaunieviesumiem. 
	Pavisam uz šo jautājumu līdz darba dienas beigām bija atbildējuši 1910 respondentu. 
	Īpašu skepsi lasītājos izraisījis datorprogrammas "Word" jaunais tulkojums latviešu valodā. 
	Valdība šodien lems par to, vai valodniekiem pirms jaunu sabiedrībai nozīmīgu terminu ieviešanas vajadzētu tos apspriest sabiedrībā. 
	Iecerētie grozījumi Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisijas nolikumā paredz, ka pirms terminu apstiprināšanas komisijai jākonsultējas ar Valsts valodas centra Latviešu valodas ekspertu komisiju.