K a s   j a u n s	
Nr. 329/330:   2004.g. 1. - 15.janvāris	
L a t v i j ā ?	

Eiropas kopienas tiesas tiesneši 
būs Levits un Labucka
LETA  01/07/04    Par Eiropas Kopienu tiesas tiesnesi Tieslietu ministrija izraudzījusi Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) tiesnesi no Latvijas Egīlu Levitu, bet par pirmās instances tiesas tiesnesi - Saeimas deputāti, bijušo tieslietu ministri Ingrīdu Labucku (LPP). Eiropas Kopienas tiesas tiesneša un pirmās instances tiesas tiesneša kandidāti vēl jāapstiprina valdībā. Amatā viņi stāsies 1.maijā, kad Latvija oficiāli kļūs par ES dalībvalsti. 
	Levits jau astoņus gadus ir ECT tiesnesis. Tagad būs jāmeklē jauns pretendents šim amatam un par to tiks izsludināts konkurss. Līdz ar Labuckas iecelšanu tiesneša amatā viņai būs jānoliek Saeimas deputāta mandāts. Tiesneša amata pretendentu atlasei tika izveidota komisija, kuras priekšsēdētājs ir tieslietu ministrs. 
	Latvijai šie tiesnešu amati neparedz papildu izmaksas, jo tiesnešu algu segs Eiropas Kopiena. Tieslietu ministrijā ir izveidota institūcija, kas pārstāvēs Latviju tiesu procesos, tam arī valsts budžetā atvēlēti līdzekļi. Institūcijā būs seši darbinieki. 
Rubiks grib apstrīdēt referendumu
Diena  01/08/04    Latvijas Sociālistiskā partija (LSP) un tās priekšsēdētājs Alfreds Rubiks gatavojas vērsties Satversmes tiesā, lai apstrīdētu 20.septembrī notikušā referenduma par Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā leģitimitāti, informē LETA. Dokumenti ir sagatavoti, un nākamnedēļ partija iesniegs Satversmes tiesā prasību. 
	LSP uzskata, ka referendums ir noticis nelikumīgi, jo tajā bija liegta iespēja piedalīties 22% no Latvijas tautas. A.Rubiks uzsvēra, ka Satversmē ar tautu saprot visus Latvijas iedzīvotājus, nevis tikai pilsoņus. 
Eiroparlamenta plenārsēdē 
pirmo reizi būs dzirdama latviešu valoda
LETA  01/12/04     Nākamajā nedēļā Latvijas Republikas Saeimas novērotājiem Eiropas Parlamentā pirmo reizi būs iespēja plenārsēdi klausīties dzimtajā valodā, informēja Saeimas atašejs Eiropas Savienībā Inese Kriškāne. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta tulku dienesta sniegto informāciju, tulkojums latviešu valodā tiks nodrošināts 14.janvāra sēdē. Līdz maijam, kad Eiropas Savienībā oficiāli tiks uzņemtas jaunās dalībvalstis, tulkojums to oficiālajās valodās pagaidām tiek nodrošināts ierobežotā apjomā. Katrā plenārsēdē tiek tulkots tikai uz trīs jauno dalībvalstu valodām. No tām tikai poļu valoda ir pastāvīgi, pārējās divas valodas mainās rotācijas kārtībā. 
Valdība apstiprina Kalnieti komisāra amatam 
Diena  01/14/04     Lai gan valdība otrdien vienbalsīgi apstiprināja ārlietu ministri Sandru Kalnieti par Latvijas pirmo pārstāvi darbam Eiropas Komisijā (EK), lielāka skaidrība, kādā jomā viņa šai komisijai atlikušo pusgadu varētu darboties, varētu iezīmēties janvāra beigās, kad viņa Briselē būs tikusies ar EK prezidentu Romāno Prodi. 
	S.Kalniete jau agrāk atzinusi, ka vistīkamākā viņai būtu darbošanās savā specialitātē - ES ārpolitikā, otrdien konkretizējot, ka interesantākā atbildības joma Latvijai varētu būt attiecības ar ES kaimiņiem. Taču Latvijai svarīgas varētu būt arī transporta, komunikāciju, komercijas, tūrisma, finanšu nozare. 
	Jaunajam desmitniekam komisāru kandidāti jānosauc vēlākais līdz martam, bet paredzams, ka tas notiks agrāk un tad iezīmēsies skaidrība par viņu darba organizāciju. Zināms, ka viņi līdz novembrim, kad beidzas komisijas pilnvaras, strādās bez atbildības portfeļa, bet vēl nav skaidrs, vai viņus kā ēnas katru piesaistīs vienam pašreizējam komisāram vai varēs sekot vairākiem. Kad EK prezidents būs saskaņojis kandidatūras ar ES valstu līderiem, viņus stādīs priekšā Eiropas parlamentam, ka aprīļa beigās-maija sākumā balsos par uzticības izteikšanu. Jauno komisāru desmits darbu sāks maijā, un atšķirībā no portfeļa balsstiesības viņiem būs.
Loma un skaits
	- Komisāra loma ir tāda pati kā ministriem nacionālajās valdībās - viņi politiski atbild par nozares politikas izstrādāšanu, ierosinot likumdošanu un izstrādājot tās īstenošanas plānus. 
	- No maija EK būs 30 komisāri, jo piecām lielajām ES valstīm katrai ir divi. Jaunajā komisijā, kas darbu sāks novembrī, viņu skaits samazināsies līdz 25 - katrai valstij viens ar noteiktu atbildības jomu. Dalībvalstis mutiski vienojušās šādu kārtību saglabāt arī turpmāk, lai arī ES konstitūcijas melnrakstā tikai 15 no 25 komisāriem paredzētas balsstiesības. Pašreizējā kārtība būs spēkā līdz 2009.gadam.
Atliek lemšanu par ierobežojumiem
kandidēt Eiroparlamenta vēlēšanās 
LETA  01/14/04    Pēc tieslietu ministra Aivara Aksenoka ("Jaunais laiks") lūguma Saeimas Juridiskā komisija šodien uz nedēļu atlika to Eiroparlamenta vēlēšanu likuma normu apspriešanu, kas ierobežo bijušo VDK darbinieku un personu, kas pēc 1991.gada 13.janvāra darbojās Komunistiskajā partijā, Interfrontē un citās ar likumu aizliegtajās organizācijās, dalību šajās vēlēšanās.
	Aksenoks savu lūgumu vēstulē pamato ar to, ka Ministru kabineta pārstāve starptautiskajās cilvēktiesību organizācijās Inga Reine, Valsts cilvēktiesību biroja (VCB) direktors Olafs Brūvers un Rīgas Juridiskās augstskolas doktorands Mārtiņš Mits ir lūguši turpināt diskusiju par ierobežojumu noteikšanu personām, kas kandidēs Eiroparlamenta vēlēšanās. 
Juridiskā komisija šodien izskatīja tos deputātu priekšlikumus, kas skar tikai Eiroparlamenta vēlēšanu sarīkošanas tehniskos aspektus. 
	Priekšlikumi, kas attiecas uz ierobežojumiem kandidēt Eiroparlamanta vēlēšanās, Juridiskajā komisijā tiks apspriesti pēc nedēļas, bet Saeimas plenārsēdē lems par tiem pēc divām nedēļām. 
	VCB ierosināja nepagarināt termiņu, kurā parlamenta vēlēšanās nevar kandidēt bijušie VDK darbinieki. VCB direktors pērn decembrī pauda viedokli, ka cilvēktiesību speciālistiem nav izdevies atrast nekādus juridiskus argumentus ierobežojumu darbības termiņa pagarināšanai un iekļaušanai arī Eiroparlamenta vēlēšanu likumā. 
	VCB neesot skaidrs ierobežojumu leģitīmais mērķis, turklāt diskusijās neviens nevarot pamatoti pierādīt, ka šādi cilvēki varētu apdraudēt demokrātisko sabiedrības iekārtu un drošību. Drīzāk tiekot uzsvērts, ka šo cilvēku nodarījumi pagātnē ir bijuši tik briesmīgi, ka viņi nav pelnījuši būt par deputātiem. Tas liekot domāt par to, ka deputāti grib vēlētāju vietā izlemt, kuri deputātu kandidāti tiem būtu pieņemami un kuri nebūtu, taču demokrātiskā valstī tas nav pieļaujams, savu nostāju skaidroja VCB. 
	VCB arī uzsvēra, ka gadījumā, ja ierobežojumu termiņš tiks pagarināts un tie tiks ietverti arī Eiroparlamenta vēlēšanu likumā, tas nopietni sarežģīs Ministru kabineta pārstāvja starptautiskajās cilvēktiesību institūcijās darbu, pārstāvot Latviju ECT Tatjanas Ždanokas un Jāņa Ādamsona lietās, un stipri palielinās iespēju šīs lietas zaudēt.
Lembergs: Latvijas nostāja 
eirokomisāra jautājumā kā jēri lopkautuvē 
BNS  01/14/04    Ventspils mērs Aivars Lembergs Latvijas rīcību, izvirzot kandidātu eirokomisāra amatam, bet necīnoties par ietekmīgu darbības sfēru, salīdzina ar jēru uzvedību lopkautuvē. 
	Trešdien "Latvijas Avīzē" publicētajā intervijā Lembergs norāda, ka Latvija, domājot par eirokomisāru, līdz šim tikai spriedusi par uzvārdiem, nevis to, kādā sfērā komisārs darbosies. 
	"Vai par lauksaimniecības komisāru var būt jebkurš cilvēks? Latvijai būtu jācīnās, lai mums būtu ietekmīgs amats, un tikai tad jāspriež, kurš to varētu ieņemt.. Par to bija jāinteresējas, jācīnās ar elkoņiem. Bet mēs kā tādi jēri lopkautuvē gaidām, kad mums piešķirs numuru," kategorisks bija Lembergs. 
	Jau vēstīts, ka valdība otrdien Eiropas komisāra amatam vienbalsīgi apstiprināja ārlietu ministru Sandru Kalnieti. 26.janvārī Kalniete tiksies ar Eiropas Komisijas prezidentu Romano Prodi, lai apspriestu viņas iespējamās darbības sfēras. 
	Sākotnēji desmit topošo Eiropas Savienības (ES) dalībvalstu komisāriem nebūs sava konkrēta portfeļa, bet viņi darbosies kā mācekļi jeb "ēnas" pie kāda cita komisāra. 
	Kalniete aģentūrai BNS iepriekš apliecināja, ka ir gatava EK strādāt arī kādā viņas speciālajai kvalifikācijai neatbilstošā jomā, taču norādīja, ka viņas stiprā puse ir ārējās attiecības. Kalniete pauda gatavību darboties izglītībā, kultūrā, zinātnē, kā arī citās jomās.
Latvijā joprojām lielākais 
mirstības līmenis Eiropā
BNS  01/12/04    Latvijā joprojām ir vislielākais mirstības līmenis Eiropas valstu vidū - pagājušajā gadā uz 1000 iedzīvotājiem reģistrēts 14,1 mirušais, liecina Eiropas statistikas biroja "Eurostat" piektdien publiskotais demogrāfiskais apskats. Nedaudz mazāka mirstība bijusi Latvijas kaimiņvalstīs - Igaunijā 13,3, bet Lietuvā - 11,8 mirušie uz 1000 iedzīvotājiem. Vidējais mirstības līmenis Eiropas Savienības (ES) kandidātvalstīs ir 10,4. Viszemākais mirstības līmenis ES kandidātvalstu vidū ir Kiprā (7,8), bet pašreizējo dalībvalstu vidū vismazākā mirstība ir Īrijā (7,3). 
	Dzimstības līmenis pērn Latvijā bijis 8,8 dzīvi dzimušie uz 1000 iedzīvotājiem, tikpat cik Lietuvā un nedaudz vairāk kā Slovēnijā, kas ar 8,6 dzīvi dzimušajiem uz 1000 iedzīvotājiem kandidātvalstu vidū ir pēdējā vietā. Igaunijā dzimstības līmenis pērn bijis 9,6, bet visražīgākie pērn bijuši Kipras iedzīvotāji ar 11,1 dzīvi dzimušo uz 1000 cilvēkiem. Vidējais rādītājs ES kandidātvalstīs ir 9,2. 
	ES dalībvalstu vidū labāki dzimstības rādītāji ir Īrijā (15,5), Nīderlandē (12,6) un Francijā (12,7), bet vispieticīgākie - Vācijā (8,6), Grieķijā (9,3), Itālijā (9,4) un Austrijā (9,5). 
	Iedzīvotāju skaits gada laikā Latvijā samazinājies aptuveni par 13 000 cilvēku - no 2 332 000 pērnā gada sākumā līdz 2 319 000 šā gada 1.janvārī.
Krājaizdevu sabiedrību aktivitāte pieaug
Dienas Bizness  01/07/04     Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības 2003. gada vienpadsmit mēnešos nopelnījušas 95,1 tūkst. Ls, kas, salīdzinot ar 2002. gadā kopumā nopelnīto, ir par 35,6 tūkst. Ls vairāk. Finanšu un kapitāla tirgus komisijas apkopotie dati par krājaizdevu sabiedrību darbību Latvijā liecina, ka 2003. gada pirmajos vienpadsmit mēnešos to izsniegto aizdevumu apjoms audzis par 52,7 %, sasniedzot 3,2 milj. Ls. Krājaizdevu sabiedrību biedru noguldījumi novembra beigās bija 2,7 milj. Ls, kas savukārt ir par 50,4 % vairāk nekā gada sākumā. 
	Būtisku atbalstu sabiedrībām sniedz Latvijas Hipotēku un zemes banka, kura kreditē pašas sabiedrības, tādējādi palielinot to rīcībā esošos naudas resursus kredītiem. Latvijā ir 28 krājaizdevu sabiedrības un 3 ir veidošanas stadijā. 
	Šogad tiks atzīmēta 130. krājaizdevu sabiedrību pastāvēšanas gadadiena, informē B. Baltača. 
Ventspils naftas akcijas 
iesaka tomēr pārdot izsolē
BNS, PBLA  01/07/04    Ministrijas, kurām premjers uzdeva izvērtēt saņemtos priekšlikumus a/s "Ventspils naftas" (VN) valsts akciju privatizācijai, ierosina apsvērt iespēju valstij piederošos 38,6% Ventspils uzņēmuma akciju pārdot izsolē.
	Satiksmes ministrs Roberts Zīle pastāstīja, ka ministrija premjeram jau nosūtījusi savu vērtējumu par vienu no diviem saņemtajiem VN valsts akciju privatizācijas priekšlikumiem, kurā ierosina izstrādāt VN valsts akciju privatizācijas noteikumus, pārdodot valsts akcijas izsolē. Vēstulē premjeram par ASV investoru priekšlikumu iegādāties VN valsts akcijas atzīts - lai gan kopumā pozitīvi ir vērtējama jaunu potenciālo investoru interese par valsts akciju turpmākās privatizācijas iespējām, tomēr minēto priekšlikumu vajadzētu vērtēt piesardzīgi.  Satiksmes ministrija nav pārliecināta par ASV kompānijas piedāvāto vienas akcijas pārdošanas cenu 87 santīmu apjomā un uzskata, ka būtu nepieciešams padziļināti izvērtēt, vai šāda cena ir pamatota, jo, piemēram, Rīgas Fondu biržā vidēji svērtā uzņēmuma akcijas cena pagājušā gada nogalē bija daudz lielāka - 1,32 lati. Vēstules nobeigumā ministrija pauž izbrīnu par ASV kompānijas privatizācijas priekšlikuma izvēlētā pasta sūtījuma veidu, jo tik nopietns iesniegums, kas adresēts Ministru prezidentam, ir parakstīts 2003.gada 17.novembrī, bet Valsts kancelejā reģistrēts tikai 12.decembrī, turklāt iesniegumā pieļautas gramatikas kļūdas angļu valodā. 
	Ekonomikas ministrs Juris Lujāns pastāstīja, ka arī viņš par vienu no labākajiem VN valsts akciju privatizācijas veidiem uzskata izsoli. Ministrs atklāja, ka viņa vadītā ministrija nesteigsies ar VN valsts akciju privatizācijas priekšlikumu izvērtēšanu. Jau vēstīts, ka pagājušā gada nogalē premjers saņēma divus VN valsts akciju privatizācijas priekšlikumus - 12.decembrī no ASV kompānijas "BroadStreet Group" (BGS), bet nedaudz vēlāk - 19.decembrī - ļoti līdzīgu priekšlikumu no laikraksta "Neatkarīgā Rīta Avīze" (NRA) ārštata žurnālistiem Rituma Rozenberga un Ulda Dreiblata. (Iespējams, ka šis piedāvajums tapa, lai izceltu otra piedāvājuma nenopietnību. L.K.) 
Budžeta deficīts daudz mazāks nekā plānots
Diena  01/08/04    Pērnā gada valsts budžeta deficīts bijis krietni mazāks par plānoto - tas varētu nepārsniegt 2% no iekšzemes kopprodukta (IK) agrāk paredzēto 2,78% vietā. Finanšu ministrs Valdis Dombrovskis (JL) norāda, ka šādu rezultātu nodrošinājusi labā nodokļu iekasēšana, kur savu artavu devusi cīņa pret nodokļu nemaksāšanu. Latvijas Banka (LB) uzskata, ka 2% budžeta deficīts ir vērtējams kā labs rezultāts, jo tas liecina, ka Latvijā tautsaimniecība attīstās stabili un vienmērīgi augsti. 
	Savukārt iepriekšējās valdības finanšu ministrs Gundars Bērziņš (TP) uzsver, ka tas galvenokārt sasniegts, pateicoties tautsaimniecības izaugsmei. Taču arī viņš šādu rezultātu vērtē atzinīgi. Pagaidām gan valsts naudas glabātāja Valsts kase ir sniegusi tikai operatīvos datus par 2003.gada budžeta izpildi, oficiālos plānots apkopot līdz janvāra vidum. 
	Kopējie valsts pamatbudžeta ieņēmumi bijuši 937,6 miljoni latu, izdevumi - 1,06 miljardi. Speciālo budžetu ieņēmumi bijuši 918,6 miljoni latu, izdevumi - 895,8 miljoni. Īpaši labi pērn pildījies sociālās apdrošināšanas budžets, kurā  izveidojies 18,1 miljona latu finansiālais pārpalikums. G.Bērziņš uzsver, ka, jau veidojot 2003.gada valsts budžetu, ieņēmumu prognozes plānotas ļoti pieticīgi, neizvērtējot reālās iespējas, tā kā 2003.gada budžets bija pieņemts ar nokavēšanos - tikai februārī, "daudzas iestādes nespēja iztērēt tām atvēlētos līdzekļus".
Patēriņa cenas pērn pieaugušas par 3,6%
Diena, NRA  01/12/04    Patēriņa cenas 2003.gada laikā (pērn decembrī, salīdzinot ar 2002.gada decembri) pieaugušas par 3,6%, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 2002.gadā patēriņa cenas pieauga par 1,4 procentiem. 
	Lielākā ietekme uz patēriņa cenu pieaugumu 2003.gadā bijusi ar mājokļa uzturēšanu saistīto preču un pakalpojumu cenu un tarifu kāpumam par 7,1%, kas saistīts ar izmaiņām likumā "Par pievienotās vērtības nodokli", kā rezultāt ā 9% nodokļa likme tika piemērota ūdens piegādei, kanalizācijas pakalpojumiem, sadzīves atkritumu savākšanas un pārvadāšanas pakalpojumiem. Cenas pērn pieaugušas arī gāzei un siltumenerģijai.
	Gada laikā par 2,6% padārdzinājās arī uztura produkti: maize, cūkgaļa, piens un piena produkti, olas, augļi, dārzeņi un kartupeļi, eļļa un taukvielas. Cenu kāpumu pārtikas precēm Centrālā statistikas pārvalde galvenokārt skaidro ar pasākumiem ES prasību nodrošināšanai, kā arī eiro kursa kāpumu un nelabvēlīgajiem laika apstākļiem.
	Cenas pērn pieaugušas arī apģērbam un apaviem - par 2,8%, automašīnām - par 13,2%, degvielai - par 4,1%, medikamentiem - par 10,2 procentiem. Medikamentu cenu kāpumu pārvalde skaidro ar valūtas kursa svārstībām, kas noteikušas importa cenu pieaugumu, savukārt Latvijā ražotajām zālēm paaugstinātas ražotāju cenas. 
	Cenu pazeminājums bijis mobilajiem telefoniem - par 6,7%, mobilo telefonu pakalpojumiem - par 1,1%, fiksēto telefonu pakalpojumiem - par 0,3%. Pērn decembrī, salīdzinot ar novembri, patēriņa cenas Latvijā pieaugušas par 0,2 procentiem. Latvijā ir bijis straujākais patēriņa cenu kāpums Baltijā.
Latvijas ekonomika - 29. brīvākā pasaulē
LETA  01/12/04    "Heritage Foundation" un " Wall Street Journal" veidotajā ekonomiskās brīvības reitingā Latvija ierindojusies 29.vietā pasaulē, dalot šo vietu ar Izraēlu. 
	Pirms gada Latvija šajā reitingā ieņēma 33.vietu. 
	Augstajā sestajā vietā, tāpat kā pirms gada, ierindojusies Igaunija, bet Lietuva ieņem 22.vietu, kas, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir kāpums par septiņām pozīcijām. Krievija reitingā atrodas 114.vietā. 
	Visaugstākais ekonomiskās brīvības indekss jau desmito gadu piešķirts Honkongai, kurai seko Singapūra, Jaunzēlande, Luksemburga un Īrija. Pirmajā desmitniekā ierindojas arī Lielbritānija, Dānija, Šveice un ASV. 
	Par valsti ar viszemāko ekonomisko brīvību atzīta Ziemeļkoreja. 
	"Heritage Foundation" un "Wall Street Journal" veidotajā reitingā izvērtēta ekonomiskā brīvība 155 pasaules valstīs. Indekss tiek noteikts, apskatot virkni dažādu rādītāju, piemēram, tirdzniecības politikas liberālismu, nodokļu un likumdošanas slodzi, valsts iejaukšanos ekonomiskajos procesos, monetārās politikas stabilitāti, īpašumtiesību aizsardzību un "melnā tirgus" eksistenci. Indekss parāda, ka 75 valstīs ekonomiskā brīvība pagājušajā gadā ir palielinājusies, 69 - samazinājusies, bet 11 valstīs nav mainījusies. No visām 155 apskat ītajām valstīm pirmās 16 raksturotas kā "brīvas", nākamās 55 - kā "pārsvarā brīvas", vēl 72 - kā "pārsvarā nebrīvas" un 12 - kā "apspiestas".
Digitalizētāju līgumu ķēdē jauns posms
Diena  01/12/04     Lai arī izmeklētāji neatklāj, kur varētu būt meklējami aptuveni 1,2 miljoni latu, ko digitālās televīzijas ieviesēji Kempmayer Media Latvia (KML) pērn pārskaitīja Maltas uzņēmumam Digital International Limited (DIL), informācija, kas ir Dienas rīcībā, liecina, ka šī nauda, izmetusi loku caur noslēpumainu firmu Tiber International Services S.A., iespējams, nonākusi Francijas firmā Thales. Šī firma savukārt ražojusi ciparu TV raidītājus, kas pagājušajā nedēļā nogūla muitas noliktavā Rīgā.
	Kā liecina Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) kratīšanas protokols, novembrī ekspremjeram Andrim Šķēlem (TP) piederošajā firmā Uzņēmumu vadība un konsultācijas (UVK) meklēti ar vairākiem līgumiem saistīti dokumenti - divi no tiem skar arī Tiber, kas, pēc LTV Panorāmas ziņām, varētu būt reģistrēta nodokļu paradīzē Gērnsi salā. No protokola noprotams, ka līgumu ar Tiber noslēdzis gan Maltas miljonu saņēmējs DIL, gan Thales. Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Šubrovska svētdien Dienai sacīja, ka izmeklēšanas dēļ nekādas ziņas par tā saukto "Maltas miljonu" ceļu netiks sniegtas. KML valdes priekšsēdētājs Juris Ulmanis savukārt apgalvoja, ka par šādu firmu neko nav dzirdējis un nezina, ko DIL darījusi ar pērn saņemto KML naudu. 
	Agrāk viņš vairākkārt sacījis, ka caur DIL nauda pārskaitīta raidītāju ražotājam Thales, bet starpnieks Maltā izmantots, lai ietaupītu uz nodokļu rēķina.
	Kā ziņots, KML Maltā reģistrētajai firmai pērn pārskaitīja aptuveni trīs miljonus latu, ko iepriekš saskaņā ar līgumu par ciparu apraides ieviešanu bija saņēmis no valstij pastarpināti piederošā Digitālā Latvijas radio un televīzijas centra (DLRTC). 1,8 miljonus Maltas tiesībsargājošās iestādes pēc ģenerālprokurora Jāņa Maizīša lūguma novembrī iesaldēja, bet atlikušais miljons DIL kontā vairs neatradās.
	KNAB par Maltas miljonu patieso saņēmēju uzskata UVK darbinieku Hariju Krongornu, kurš piektdien tika atbrīvots no apcietinājuma, mainot viņam drošības līdzekli no apcietinājuma pret nodošanu policijas uzraudzībā, informēja Ģenerālprokuratūras preses sekretāre Dzintra Šubrovska. Viņam izvirzīta apsūdzība par krāpšanu. 
Valdība sola īpaši atbalstīt rūpniecību
NRA  01/14/04    Ministru kabineta komiteja vakar atbalstīja kārtējo Latvijas rūpniecības attīstības pamatnostādņu projektu, kas paredz ilgtermiņa periodā veicināt rūpniecības sektora konkurētspēju. Šis nav pirmais līdzīga rakstura dokuments, kurš top daudzajos valdības kabinetos. Tikmēr apstrādes rūpniecības īpatsvars iekšzemes kopproduktā sarucis no 22,9% 1995. gadā līdz 14,8% 2002. gadā.
	Patiesības labad gan jāteic, ka pēdējos gados vērojams visai straujš rūpniecības apjomu pieaugums. Ikgadējie vidējie pieauguma tempi laika posmā no 1999. līdz 2002. gadam sasniedza 8%, kas krietni pārsniedza tautsaimniecības tempus, kas šajā periodā vidēji bija 6,9%. Šajos gados Latvijas rūpniecībai bija arī vieni no straujākajiem tempiem Eiropas Savienības kandidātvalstu vidū. Tomēr vienlaikus saglabājās zems produktivitātes līmenis, kas ir viens no zemākajiem ES kandidātvalstīs. 
	Produktivitātes jeb, kā agrāk teica, darba ražīguma līmenis Latvijā ir divas reizes zemāks nekā Čehijā un Slovēnijā. Tas ir arī zemāks nekā Lietuvā un Igaunijā. 
	Diemžēl kopējā rūpniecības struktūrā dominē zemo tehnoloģiju nozares ar mazu pievienoto vērtību. Tās ir pārtikas rūpniecība, kokapstrāde, metālapstrāde un vieglā rūpniecība. Arī eksporta struktūrā noteicošā loma ir tradicionālajām nozarēm.
	Latvijas rūpniecībai ir izteikta koncentrācija Rīgā un tās reģionā, kas liecina par dažādu Latvijas reģionu nevienmērīgu ekonomiskās aktivitātes un attīstības līmeni. No rūpniecības produkcijas kopapjoma 61,7% tiek saražots Rīgas reģionā.
	Rūpniecība ir viena no tām nozarēm, kas vissmagāk cieta no sociālekonomiskās sistēmas maiņas deviņdesmitajos gados. Tieši ar rūpniecības sektora atdzimšanu daudzi ekonomisti saista Latvijas ekonomikas izaugsmi. Tāpēc tiek pieprasīta valstiska rūpniecības attīstības koncepcija. Vakar pieņemtais Latvijas rūpniecības attīstības pamatnostādņu projekts tika izstrādāts, lai precizētu jau 2001. gada 20. martā Ministru kabinetā akceptētās Latvijas rūpniecības attīstības pamatnostādnes. 
	Kā Neatkarīgajai pastāstīja Ekonomikas ministrijas valsts sekretāra vietniece Ilga Preimate, šis dokuments nosaka, kā attīstīsies rūpniecības nozare. "Pamatnostādnes izvirza mērķi un norāda attīstības virzienu," dokumenta nepieciešamību skaidro I. Preimate. "Tagad atbilstoši šim valdības akceptētajam dokumentam mēs trīs mēnešu laikā izstrādāsim rīcības plānu, kā izvirzītos mērķus sasniegt. 
	Jau tagad ir ieguldīts liels darbs. Ir izstrādāta inovāciju programma. Īpaši lielu vērību mēs pievērsīsim sadarbībai ar zinātniski pētnieciskajām struktūrām. 
	Labas iestrādes ir izveidojušās ar Rīgas Tehniskās universitātes mācībspēkiem," stāsta I. Preimate. Viņa uzsver, ka dokumenta pieņemšana bija lielā mērā saistīta ar Eiropas Komisijas progresa ziņojumā pausto kritiku, proti, pārmetumiem par rūpniecības politikas slikto koordināciju starp ministrijām. Tāpat aktuāls ir jautājums par Eiropas naudas piesaisti. Jaunais dokuments ļaušot formulēt teorētisko bāzi, uz kuras pamata šo naudu varēs saņemt. Tāpat uz valdības akceptētās pamatnostādņu bāzes būs vieglāk pierādīt nepieciešamību vairāk līdzekļu valsts budžetā atvēlēt zinātnei un izglītībai. Sevišķi uzsvaru liekot uz inženiertehniskajām disciplīnām. 
	Ekonomikas ministrs Juris Lujāns rūpniecības politiku uzskata par valsts atbalsta lomas precizēšanu attiecībā pret nozari. "Rūpniecība ir tautsaimniecības attīstības virzošais spēks. Atbilstoši šādai nostājai izstrādāta nozares attīstības politika, un pamatnostādnes būtībā pauž valsts attieksmi pret pašu rūpniecības nozari. Pamatnostādņu izstrādes procesā, ņemot vērā nozari pārstāvošo asociāciju un zinātniskā potenciāla viedokļus un priekšlikumus, rūpniekiem tagad ir dokuments, kurā skaidri redzami tie pamatprincipi, pēc kuriem Ekonomikas ministrija izstrādās detalizētu rīcības plānu. Īstenojot rūpniecības jauno politiku, nozares apjomi ik gadu pieaugs par 7 līdz 10%, līdz ar to tuvāko piecu gadu laikā rūpniecības apjoms IKP struktūrā palielināsies no pašreizējiem 15% līdz 20%."
	Latvijas rūpniecības galvenā problēma ir tā, ka tās struktūrā dominē tradicionālās nozares ar mazu pievienoto vērtību. Līdz ar to mazs ir darba ražīgums, jo viena cilvēka izstrādātā pievienotā vērtība kokapstrādes gaterī ir grūti salīdzināma ar vērtību, ko cilvēks rada, darbojoties augsto tehnoloģiju jomā. Kā liecina akceptētais dokuments, Latvijā vēl ir maz uzņēmumu, kas balstās uz mūsdienīgu, progresīvu tehnoloģiju izmantošanu.
	Tradicionālajām nozarēm ir neliels jaunu produkcijas veidu realizācijas apjoms. Šo nozaru investīcijas pētniecībā un attīstībā ir ļoti zems. Tā, pēc Centrālās statistikas pārvaldes veiktā apsekojuma, tikai 19% Latvijas uzņēmumu no 1999. gada līdz 2001. gadam bija inovatīvi un ievadīja tirgū jaunus vai būtiski uzlabotus produktus vai arī šajos uzņēmumos tika ieviestas jaunas būtiski uzlabotas tehnoloģijas. 
	Inovatīvo uzņēmumu īpatsvars Latvijā ir ievērojami zemāks nekā vidējais rādītājs ES valstīs, kur tas ir 45% no uzņēmumiem. Tādējādi Latvijas uzņēmumu konkurētspēja galvenokārt balstās uz lētajām lauksaimniecības un mežsaimniecības izejvielām un lēto darbaspēku. 
	Skaidrs, ka ar tādu uzstādījumu Latvijai nav cerību iekļūt attīstīto valstu vidū. Tāpēc galvenais uzsvars rūpniecības attīstībā jāliek uz augsti kvalificētu speciālistu sagatavošanu un zināšanu bāzes veidošanu. Būtisks finansiāls un strukturāls pārrāvums zinātniskā potenciāla izmantošanā ir noteicošais faktors, kas varētu radīt nepieciešamos priekšnoteikumus Latvijas rūpniecības atdzimšanai. Tāda ir aplūkojamā dokumenta pamatdoma.
Lielais hokejs Rīgai var iet secen 
Diena  01/14/04     Pirms pusotra gada, kad tiesības būvēt daudzfunkcionālu hokeja halli tika piešķirtas firmām Multihalle un Metāla būvju sistēmas (MBS), tika solīts, ka kopējās projekta izmaksas būs 200-250 miljoni ASV dolāru, realizācijai tiks piesaistītas ārvalstu investīcijas, bet Rīgai būs jānodrošina tikai infrastruktūra un jāiznomā uzņēmējiem pašvaldības zeme. Patlaban izveidojusies situācija, ka SIA Multihalle joprojām nav līdzekļu celtniecības sākšanai, bankas kredītu bez pašvaldības zemes ieķīlāšanas dot nevēlas un Rīga faktiski nostādīta ultimāta priekšā - ja tā neiesaistās projektā, ieķīlājot savu zemi, pasaules hokeja čempionāts Latvijā var arī nenotikt.
	Dienas rīcībā esošā informācija liecina, ka pašlaik notiek pārrunas starp SIA Multihalle, Rīgas domi un kādu no Latvijas bankām, kuras nosaukums netiek izpausts, par kredīta piešķiršanu celtniecības sākšanai. Taču tādā gadījumā pilsētai būtu jākļūst par SIA Multihalle līdzīpašnieku un jāieķīlā bankā pašvaldībai piederošā zeme. To, ka šādas trīspusējas sarunas notiek, apstiprināja arī S.Dolgopolovs, taču uzsvēra, ka Rīga nebūs gatava iesaistīties uzņēmumā, ja nekļūs par tā akciju kontrolpaketes turētāju. "Ja mēs neiegūstam bloķējošo paketi, tas ir neizdevīgi pilsētai un tam mēs neesam gatavi," teica S.Dolgopolovs. Arī SIA Multihalle izpilddirektors un līdzīpašnieks Ivars Kalvišķis atzīst, ka bankas pret kredīta piešķiršanu, projektā neiesaistoties pašvaldībai, izturas visai skeptiski. Tomēr SIA Multihalle kategoriski nepiekrītot iespējai, ka Rīga savā īpašumā varētu iegūt vismaz 51 procentu uzņēmuma akciju. 
	Ja pilsētai bankā jāieķīlā sava zeme, nebija nekādas vajadzības projektā iesaistīt SIA Multihalle, uzskata otrs pilsētas vicemērs Aivars Guntis Kreituss. "Tikpat labi pilsēta pati varēja celt halli," teica A.G.Kreituss. 
	Ja hokeja halles celtniecība netiks sākta jau februārī, tad iespēja, ka Latvija var zaudēt tiesības rīkot hokeja čempionātu, kļūs ļoti liela, Dienai atzina 2006.gada pasaules hokeja čempionāta rīkošanas izpilddirekcijas ģenerāldirektors Guntis Ulmanis, kurš atklāja, ka pašreiz ir visai pesimistiski noskaņots. Viņš arī stāsta, ka SIA Multihalle iztērējusi pārāk daudz laika investora meklējumos, taču tā arī neko nav atradusi. Tāpēc vienīgās cerības paliek uz to, ka, pilsētai kļūstot par SIA Multihalle līdzīpašnieci, banka piekritīs piešķirt kredītu.
	SIA Multihalle kopā ar uzņēmumu MBS tiesības būvēt hokeja halli ieguva 2002.gada augustā. Šis piedāvājums uzvarēja konkursā, jo bija apvienojušies divi pretendenti un viņu projekts paredzēja lielu investīciju piesaisti. Tas neparedzēja, ka Rīgai būs jāiesaistās projektā, ieķīlājot sev piederošo zemi, tomēr tagad no pašvaldības tiek prasīts tieši tas.
	Pērn MBS izstājās no projekta, tomēr uzņēmuma direktors Jānis Brinkmanis par šo lēmumu runāt nevēlas. Rudenī no SIA Multihalle izpilddirektora amata aizgāja arī Vilnis Baltiņš, taču arī viņš ar Dienu runāt nevēlējās. 
	SIA Multihalle īpašnieki ir I.Kalvišķis, G.Indriksons, Ojārs Kehris un Zane Mača.
Imports pārsniedz eksportu
LETA  01/14/04    2003.gada janvārī - novembrī Latvijas ārējās tirdzniecības apjoms faktiskajās cenās salīdzinājumā ar pagājušā gada atbilstošo periodu palielinājās. Eksporta kopapjoms pieauga par 16,3 % un 2003. gada janvārī - novembrī tā vērtība bija 1510,8 milj. latu. Savukārt, importa kopapjoms palielinājās par 19,4 %, sasniedzot 2708,5 milj. latu vērtību, liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati. 
	Pieaugusi arī starpība starp eksporta un importa kopvērtību. Ja 2002.gada janvārī - novembrī imports pārsniedza eksportu par 74,7 %, tad 2003.gada janvārī - novembrī šī starpība bija 79,3 %. 2003.gada novembrī preču eksporta vērtība bija 142,2 milj. latu - par 8,6 % mazāka nekā iepriekšējā mēneša apjoms, bet par 11,3 % lielāka nekā 2002. gada novembrī. Preču importa vērtība 2003. gada novembrī sasniedza 256,8 milj. latu - par 10,0 % mazāk nekā iepriekšējā mēnesī, bet par 13,3 % vairāk, salīdzinot ar 2002.gada novembri. 2003.gada janvārī - novembrī nozīmīgāko vietu Latvijas eksportā ieņēma koksne un tās izstrādājumi - 35,5 % no eksporta kopvērtības, tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi - 12,7 %, metāli un to izstrādājumi - 12,7 %, mašīnas un mehānismi; elektriskās iekārtas - 6,8 %, dažādi gatavie izstrādājumi (galvenokārt mēbeles) - 5,9 %. 
	Importā nozīmīgāko vietu 2003.gada janvārī - novembrī ieņēma mašī nas un mehānismi; elektriskās iekārtas - 20,8 % no kopējā importa, transporta līdzekļi - 10,5 %, minerālie produkti - 10,3 %, ķīmiskās rūpniecī bas un tās saskarnozaru produkcija - 10,0 %, metāli un to izstrādājumi - 9,3 %. 
Latvijas mēbeles pārsvarā eksportē
NRA  01/15/04     Aptuveni 75% no Latvijas mēbeļu ražotāju produkcijas tiek eksportēta. Tomēr lielu daļu eksporta veido mēbeļu detaļas, nevis gatavas mēbeles. Nozares speciālisti uzsver nepieciešamību uzlabot dizaina kvalitāti un mārketinga aktivitātes. 
	Vakar Latvijas attīstības aģentūra (LAA) prezentēja pētījumu Latvijas mēbeļu ražotāju konkurētspējas novērtējums. Tas parāda, ka Latvijas ražotāji ir konkurētspējīgi gan savā, gan vairāku citu valstu tirgū. Taču, lai uzlabotu rādītājus un no ražotā iegūtu augstāku pievienoto vērtību, vēl daudz ir jāstrādā gan pie dizaina kvalitātes, gan jāpievērš lielāka uzmanība mārketingam. Tāpat nepieciešama ir jaunu tirgu apgūšana.
	LAA kokrūpniecības eksperts Guntis Rubīns stāstīja, ka galvenā Latvijas ražotāju priekšrocība ir kvalitāte, labs piegādes ātrums un plašs mēbeļu sortiments. Tomēr, kā atzina arī asociācijas Latvijas mēbeles prezidents Aivars Einauss, patlaban Latvijas produkcijai pietrūkst savas īpatnības, stila, kas būtu arī pamats zīmola (brenda) izveidošanai. A. Einauss izteica mērķi izveidot Baltijas dizainu, kas būtu līdzvērtīgs, piemēram, Skandināvijas mēbeļu dizainam. Lai šo problēmu risinātu, šobrīd asociācijas Latvijas mēbeles vadībā kopā ar vairākām universitātēm un citiem sadarbības partneriem topot Dizaina inkubatora projekts, kura ietvaros tiktu strādāts pie dizaineru piesaistīšanas, izglītības un pētniecības. 
	Attiecībā uz mārketinga aktivitātēm G. Rubīns stāstīja, ka Latvijā patlaban ļoti daudzos gadījumos mārketinga speciālista pienākumus diemžēl veic uzņēmuma direktors. Savukārt Eiropā pie tā strādā vairāki cilvēki. LAA priekšsēdētājs Juris Kanels šajā sakarā uzsvēra, ka mārketinga aktivitātēm, dažādiem tirgus pētījumiem Eiropas Savienības (ES) struktūrfondos uz trim gadiem paredzēts 27 miljoni latu. 
	Speciālisti kā problēmu uzsver arī to, ka vislielāko īpatsvaru eksportā veido saražotās mēbeļu detaļas - 49%. Līdz ar to, neraugoties uz pozitīvajiem rādītājiem mēbeļu eksporta un importa bilancē, tik lielam optimismam par šiem rādītājiem tomēr nav pamata. Tas nozīmē, ka Latvijas mēbeļu rūpniecība apgādā ar izejvielām Rietumeiropas mēbeļu rūpniecību un daļa no saražotajām detaļām atgriežas Latvijā mēbeļu sastāvā. Latvijas mēbeļu ražotāji būtu varējuši iegūt lielāku pievienoto vērtību, paši ražojot mēbeles.
	Importa mēbeļu vērtība naudas izteiksmē visu laiku ir augstāka nekā līdzīgai Latvijas eksporta produkcijai. Pētījumā norādīts arī fakts, ka Latvijā muitas vērtība par vienu kilogramu eksportēto mēbeļu ir 1,5 līdz 2 reizes mazāka nekā līdzīgu importa priekšmetu muitas vērtība. Tas norādot, ka Latvijas mēbeļrūpniecība savu attīstību eksporta vajadzībām pagaidām bāzējusi uz zemām cenām, bet ne uz augstu kvalitāti. 
	Tāpat kā visā Latvijas ekonomikā, arī mēbeļu rūpniecībā ražošanas apjomi atpaliek no1990. gada līmeņa. Tā pamatā ir Krievijas tirgus zaudēšana. Galvenais Latvijas mēbeļu produkcijas tirdzniecības partneris šodien ir ES. Ja kādreiz uz PSRS izveda vairāk par 70% saražotās produkcijas, tad tagad Latvija uz Krieviju eksportē tikai 0,1% no mēbeļu kopeksporta. Kā atzīmēja G. Rubīns, šobrīd Krievija un Ķīna ir mēbeļu rūpniecības investoru iecienīts lēta darbaspēka avots. Pētījumā arī uzsvērts, ka viens no mēbeļu rūpniecības attīstību kavējošiem faktoriem bijusi neveiksmīga un uzņēmumus neatbalstoša privatizācija. 
	Kopā Latvijā 2002. gadā tika uzskaitīts 391 mēbeļu ražotājs. No tiem 245 uzņēmumi atradās Rīgā. Liela daļa šo uzņēmumu ir mazi un mikro uzņēmumi, kuru skaitam ir tendence palielināties arī tagad. Pārsvarā tie strādā pēc individuālajiem pasūtījumiem. Pašreiz Latvijā lielākoties ražo lētas masīvā koka mēbeles no priedes. Salīdzinot ar ES, Latvijā ir arī vāja ražošanas procesu automatizācija, tāpēc uzņēmumos strādā daudz darbinieku. G. Rubīns izteicās, ka Latvijas lētā darbaspēka dēļ uzņēmums bieži vien uzskata, ka izdevīgāk ir maksāt par cilvēka veiktu darbu, nevis investēt iekārtās. 
	Vietējā tirgū no Latvijā ražotajām mēbelēm tiek realizēti tikai 25%. Tomēr A. Einauss teica, ka arī iekšējais tirgus mēbeļu ražotājiem ir pievilcīgs. Gadā tas veido aptuveni 200 miljonus latu. Turklāt Latvijā ir arī daudz straujāki pieauguma tempi nekā Eiropā. Iekšzemes mēbeļu pieprasījuma palielināšanai ļoti svarīgi būtu samazināt iedzīvotāju polarizāciju, lai trūcīgie iedzīvotāji kļūtu turīgāki un pieaugtu sabiedrības vidusslāņa daļa. Kā liecina Centrālās statistikas pārvaldes dati, vēl 1999. gadā tikai 2,3% apzināto mājsaimniecību atbildēja, ka tās varētu atļauties nomainīt lietotās mēbeles. Savukārt 77,2% atbildēja, ka to nevar atļauties. 
	Lai gan Latvijā tiek ražoti visi mēbeļu veidi, tomēr ir mēbeļu veidi, kur priekšroka tiek dota importam. Sevišķi tas attiecas uz biroja, ēdamistabu un virtuves mēbelēm. Ļoti straujš importa apjomu kāpums ir tieši no valstīm, kuru mēbeles ir relatīvi lētas.
Sākas cīņa par ārlietu ministra posteni
BNS, LETA  01/09/04    Partijai "Jaunais laiks" (JL) ārlietu ministra amatu vajadzētu atdot koalīcijas partneriem, uzskata apvienības "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK Saeimas frakcijas vadītājs Māris Grīnblats un Latvijas Pirmās partijas (LPP) valdes priekšsēdētājs, Ministru prezidenta biedrs Ainars Šlesers. Koalīcijas partneri norāda, ka Eiropas Savienības (ES) komisāra amats ir līdzvērtīgs ministra postenim. "Tēvzemiešu" pārstāvis Māris Grīnblats aicināja JL ārlietu ministra amatu atdot koalīcijas partneriem. Arī Šlesers uzsvēra, ka, iespējams, JL būs jāatsakās no šā ministra amata, jo JL izvirzītais kandidāts ieņems ES komisāra posteni. Šlesers uzskata, ka par nākamo ārlietu ministra amata kandidātu ir jālemj visai koalīcijai. "Paldies dievam, ministru amatā ieceļ Saeimas vairākums," piebilda politiķis. 
	Premjera biedrs arī uzsvēra, ka būtu loģiski, ja ārlietu ministra amatu ieņemtu kāds no cilvēkiem, kas tika virzīts ES komisāra amatam, vai arī kāds bezpartejiskais. Kā piemērotāko pretendentu Šlesers minēja Guntaru Krastu (TB/LNNK).
	LPP ir gatava virzīt ārlietu resora vadītāja amatam bezpartejisko Latvijas Institūta vadītāju Ojāru Kalniņu. Arī opozīcija diskusijās par ārlietu ministra amata iespējamajiem kandidātiem drīzāk sliecas atbalstīt ideju par bezpartejisku profesionāli, nevis JL virzītu pārstāvi. Pilnīgi pretējās domās ir JL Saeimas frakcijas vadītājs Kriš jānis Kariņš, kas ir pārliecināts, ka ārlietu ministra krēslā jābūt JL cilvēkam un JL nav gatava atbalstīt bezpartejisku cilvēku šajā amatā. Vairāki JL biedri tieši pašu Krišjāni Kariņu min kā abāko JL kandidātu šim postenim.
Balsojums pret JL ārlietu ministru - 
balsojums pret valdību
LETA  01/13/04    Jaunais laiks" (JL) neatdos citai partijai ārlietu ministra amatu pēc līdzšinējās ministres Sandras Kalnietes apstiprināšanas Eiropas komisāra amatā un politiskā organizācija, kas neatbalstīs JL ministra amatu, "balsos pret valdību ar visām no tā izrietošajām sekām", pirmdien žurnālistiem sacī ja premjers un JL priekšsēdētājs Einars Repše (JL). Viņš izteica pārliecību, ka JL spēs atrast no sava vidus spējīgu kandidātu ārlietu ministra amatam un tas noteikti būs partijas biedrs. Repše minēja, ka viņš vēlētos, lai jau drīz pēc Kalnietes apstiprināšanas valdības sēdē Eirokomisāra amatam, notiktu diskusija par partijas kandidātu ministra amatam, kuram būtu iespēja "stažēties, kamēr vēl ministra pienākumus pilda Kalniete. 
	Savukārt Latvijas Pirmās partijas valdes priekšsēdētājs un premjera biedrs Ainars Šlesers izteica cerību, ka līdz ārlietu ministra apstiprināšanai likums nebūs mainīts un par ministra iecelšanu vajadzēs lemt Saeimai. "Mēs nepretendēsim uz ministra amatu, taču atbalstīsim tikai augstas klases profesionāli," sacīja politiķis. Viņš izteica nožēlu, ka Repše iepriekš nesaskaņoja komisāra kandidātu, jo arī citām partijām bijuši savi pretendenti. 
	Savukārt Ministru prezidents pauda viedokli, ka absurdi ir argumenti, ka komisārs izraudzīts slepeni, jo par to vēl lems valdība un politiķiem būs iespēja paust savu viedokli. 
	Apvienības "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK frakcijas vadītājs Māris Grīnblats izteica no žēlu, ka premjers neatrada laiku, lai par piemērotāko kandidātu diskutētu ar partijām. 
	Jau ziņots, ka par Kalnietes iecelšanu Eirokomisāra amatā otrdien lems valdība un atbalstu viņas kandidatūrai šodien pauda valdības partijas.
SM pievēršas Terehovas rindu problēmai
NRA  01/14/04    Satiksmes ministrija (SM) izstrādājusi tehnisko risinājumu variantus automašīnu rindu mazināšanai Terehovas robežkontroles punktā. Uz Latvijas un Krievijas robežas jau tradicionāli veidojas milzumgaras rindas, un šo problēmu plānots apspriest arī ceturtdien Terehovā notiekošajā valsts drošības koordinācijas padomes izbraukuma sēdē.
	SM speciālisti secinājuši, ka problēmas Terehovas robežkontroles punktā iespējams mazināt un likvidēt, izbūvējot vēl papildus ceļu joslu, pa kuru tiktu novirzīti kravas automobiļi. Šā uzdevuma risināšanai saņemti vairāki firmu priekšlikumi robežkontroles punkta teritorijā izbūvēt kravas autotransporta stāvlaukumus (terminālus).
	SM, Valsts robežsardzes un muitas amatpersonām vienojoties, panākts kopīgs viedoklis, ka robežšķērsošanas procedūrā iespējams izmantot divus no piedāvātajiem termināliem, bet aptuveni divus kilometrus pirms robežkontroles punkta jāizbūvē paralēls ceļš. Paredzams, ka iebraukšana terminālos notiks pēc pārvadātāju brīvas izvēles, termināli savstarpēji koordinēs autotransporta līdzekļu plūsmu, turklāt robežsardze organizēs kravas transporta plūsmas robežkontroles punktā, ņemot vērā terminālu darbību.
	Ar izstrādātajiem tehnisko risinājumu priekšlikumiem, tas ir, kādā veidā robežkontroles punktā būtu izbūvējama papildu josla un termināli, SM amatpersonas ceturtdien iepazīstinās Latvijas valsts robežas drošības koordinācijas padomes locekļus izbraukuma sēdē, kas notiks Terehovā, uz Latvijas un Krievijas robežas. Uz sēdi aicināti arī uzņēmumu pārstāvji, kas izrādījuši ieinteresētību par kravas autotransporta termināla izveidošanas iespējām Terehovas robežkontroles punktā. 
	Ap Ziemassvētkiem šajā robežkontroles punktā veidojās aptuveni 300 kravas automašīnu gara rinda.
Ierosina skolu direktorus pielīdzināt ierēdņiem
BNS  01/14/04    Izglītības ministrija (IZM) ierosina no 1.septembra vispārizglītojošo skolu direktora amatu pielīdzināt ierēdņa statusam. 
	Par to trešdien tikšanās laikā ar apvienības "Tēvzemei un brīvībai"/LNNK Saeimas frakcijas deputātiem paziņoja izglītības un zinātnes ministrs Kārlis Šadurskis, apspriežot "tēvzemiešu" iniciatīvu ļaut strādāt par skolotājiem tikai Latvijas pilsoņiem. 
	Šadurskis deputātiem norādīja, ka ministrijas iecerējusi - arī direktoru vietnieki varētu būt ierēdņi un šāda kārtība varētu stāties spēkā no 2007.gada. Līdz ar to direktoriem būtu jāatbilst visām civildienesta likuma prasībām, tostarp jābūt Latvijas pilsoņiem."Ar pilsonību vien nevar nodrošināt lojalitāti valstij," norādīja Šadurskis. Viņš sacīja, ka šāda kārtība ļautu arī cīnīties "ar klusajiem dzērājiem, klusajiem kukuļņēmējiem un klusajiem un skaļajiem izglītības reformas pretiniekiem". 
	Jaunā kārtība paredzētu arī atšķirīgu direktoru iecelšanas procedūru. Šobrīd direktorus ieceļ pašvaldība, kandidatūru saskaņojot ar ministriju, savukārt jaunā kārtība paredzētu, ka skolas direktori ierēdni ieceļ valsts, saskaņojot to ar pašvaldību. 
	Aptuvenie aprēķini liecina, ka šobrīd ir nedaudz vairāk par 1000 skolu direktoriem nepilsoņiem. Ministrijas veiktie aprēķini liecina - lai ieviestu jauno kārtību, direktoru atalgošanai gadā papildus nepieciešami 1,2 miljoni latu. Savukārt vietnieku pielīdzināšanai ierēdņiem būs vajadzīgi 1,8 miljoni latu. 
	Šadurskis arī pieļāva iespēju, ka likuma grozījumi par direktoriem un viņu vietniekiem kā valsts ierēdņiem varētu tikt iestrādāti jau šobrīd "atvērtajā" izglītības likumā, kura grozījumus Saeimā izskata 2.lasījumā. 
Ieroču iegādei šogad tērēs 10 miljonus latu
BNS  01/14/04    Latvija šogad aizsardzības nodrošināšanai un ieroču iegādei atvēlēs vairāk nekā desmit miljonus latu. Precīza šim nolūkam paredzētā summa vēl nav zināma, turklāt gada laikā tā var kļūt lielāka. 
	"Tīri uz ieročiem un bruņojumu mēs šogad patērēsim zem desmit miljoniem [latu], taču, ja pieskaita klāt arī pretgaisa aizsardzības un citas militāras nozīmes sistēmu iegādi, summa sanāks krietni virs desmit miljoniem," sacīja Nacionālo bruņoto spēku (NBS) komandieris admirālis Gaidis Andrejs Zeibots. 
	Precīzu aizsardzības nodrošināšanai paredzēto līdzekļu apjomu Zeibots gan nenosauca. NBS komandieris uzsvēra, ka Latvija ne šogad, ne turpmāk neplāno iepirkt ieročus un bruņojumu Krievijā. "Mums, tāpat, kā arī citu jomu pārstāvjiem, ar viņiem [Krieviju] nav kontakta," atzina Zeibots. "Turklāt mēs jau šobrīd praktiski esam atteikušies no austrumos ražotiem ieročiem un bruņojuma, mums pat parastie strēlnieku ieroči vairs nav Krievijā ražotie, nemaz jau nerunājot par sarežģītākām lietām," viņš norādīja. 
	Aizsardzības ministrijas (AM) šā gada budžeta skaidrojumos teikts, ka izdevumi bruņojuma iegādei un aizsardzības mērķiem ministrijas budžetā paredzēti kopumā 9,068 miljonu latu apjomā. 
	Budžetā paredzēts finansējums vidējas distances prettanku raķešu sistēmai un īsas distances pretgaisa aizsardzības sistēmai, no kurām katra izmaksās miljonu latu. AM budžets paredz arī miljonu latu influences un akustisko traļu iegādei "Condor II" klases kuģiem. 
	Arī Jūras novērošanas sistēmas iegādei paredzēts miljons latu, savukārt 1,5 miljoni latu paredzēti militārā perona izveidei lidostā "Rīga". Nacionālo bruņoto spēku NBS sakaru sistēmas izveidei šogad paredzēti 4, 568 miljoni latu. 
	Kopumā Latvija aizsardzībai šogad tērēs 2% no iekšzemes kopprodukta jeb 121 944 251 miljonu latu. AM budžetā šogad paredzēts 91 373 808 latu, kas ir 74% no valsts aizsardzībai, drošībai un integrācijai NATO paredzētajiem izdevumiem.
ZZS iebilst pret KNAB premjera pārraudzībā 
Diena  01/14/04    Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) nodošanai premjera pārraudzībā Zaļo un Zemnieku savienība savulaik esot piekritusi tikai ar nosacījumu, ka tiek izveidota KNAB uzraudzības padome. Ja koalīcija par to neizšķiras, ZZS apsver iespēju ierosināt svītrot normu, kas paredz biroja atrašanos premjera pārraudzībā, Dienai sacīja ZZS frakcijas priekšsēdis Augusts Brigmanis. Vairāki Jaunā laika deputāti uzsver, ka partija nav pret sabiedriskās uzraudzības padomes izveidošanu, taču vēlas, lai ZZS iesniegtu profesionāli sagatavotu priekšlikumu.
	Saeimas Juridiskā komisija trešdien atlika ZZS ierosināto KNAB likuma grozījumu izskatīšanu, jo frakcijas priekšlikums izveidot valdības apstiprinātu KNAB uzraudzības padomi kā nekonkrēts nebija pieņemams arī vairākiem koalīcijas deputātiem. Tas arī neatrisinot jautājumu pēc būtības, jo politisko ietekmi nesamazina, norādīja vairāki deputāti. JL savu solījumus pilda un ir gatavs runāt par Saeimas apstiprinātas uzraudzības padomes izveidošanu, ja tās sastāvā ir sabiedrībā pazīstami cilvēki, bet tādā gadījumā partneriem ir jāsagatavo šāds priekšlikums, Dienai sacīja JL pārstāvji komisijā Artis Kampars un Edgars Jaunups. Viņu partijas biedrs Ainars Latkovskis žurnālistiem teica, ka šādā padomē varētu būt, piemēram, ASV prokurors Ivars Krievāns, Delnas pārstāvji, politologs Valts Kalniņš un citi, kuru darbība ir saistīta ar korupcijas novēršanu.
	ZZS bažas ir saistītas ar JL centieniem koncentrēt varu dažu personu rokās, sacīja A.Brigmanis un piebilda, ka drīzumā deputātiem būs jāskata citi grozījumi šajā likumā, kas paredz paplašināt KNAB vadītāja pilnvaras. "Tas ved uz varas koncentrāciju tādas personas rokās, kas nav guvusi Saeimas uzticību," teica ZZS frakcijas vadītājs un atgādināja, ka arī Valsts prezidente ir izteikusi bažas par šo situāciju. Prezidente Vaira Vīķe-Freiberga presei nesen norādīja uz vēlamo secību - vispirms Saeima nobalso par uzticību KNAB vadītājam un tad paplašina viņa pilnvaras.
KNAB bez zobiem 
Diena  01/14/04    Tēvzemiešu donora Normunda Lakuča deklarāciju pārbaudes lieta parādījusi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) vārgo sakodienu, pildot vienu no tā galvenajiem uzdevumiem - pārbaudīt, vai bijusī valsts amatpersona bagātību ieguvusi likumīgi. Tā vietā, lai izmantotu visas iespējas un izklīdinātu jebkādas aizdomas, KNAB uzskaita likumu un noteikumu pantus, kas it kā liedz tam rīcības brīvību, tādējādi pārbaudes atzinumu padarot vēl formālāku.
	Kā nesen paziņoja KNAB, pēc N.Lakuča valsts amatpersonas deklarāciju pārbaudes birojam nav pamata uzskatīt, ka uzņēmēja norādītās ziņas neatbilstu patiesībai un mantas pieaugums no 1999. līdz 2002.gadam - laikā, kad viņš bija valsts amatpersona - būtu neatbilstošs ienākumiem un uzkrātajiem līdzekļiem. Sākot strādāt par Privatizācijas aģentūras padomes locekli, N.Lakučs skaidrā un bezskaidrā naudā bija deklarējis astoņus miljonus latu.
	KNAB pārstāve Diāna Kurpniece Dienai stāstīja, ka biroja kompetencē saskaņā ar KNAB likumu ir valsts amatpersonu pārbaude, tāpēc birojs varējis pārbaudīt deklarācijas tikai par to laika posmu, kad N.Lakučs bija valsts amatpersona. "Tas ir mūsu kompetencē, un mēs patiesībā nemaz citur nedrīkstam bāzt savas rokas," teica D.Kurpniece. Lai saņemtu atbildi par dažām neskaidrībām, KNAB vērsies Valsts ieņēmumu dienestā (VID), kas 2001.gadā jau pārbaudīja N.Lakuča deklarācijas. "Tikai tad, kad mēs saņēmām VID atzinumu, mēs varējām pieņemt savējo," teica D.Kurpniece, apstiprinot, ka VID sagatavotais dokuments bijusi KNAB lēmuma būtiskākā sastāvdaļa. VID arī darījis zināmu, ka dienestam bija tiesības pārbaudīt N.Lakuča ieņēmumus tikai par pēdējiem trim gadiem, proti, līdz 1997.gadam, taču uzņēmējs norādījis, ka līdzekļus viņš uzkrājis vēl iepriekš.
	Izmantojot par pamatu VID audita atzinumu, KNAB radījis vietu šaubām par paša biroja pārbaudes pamatīgumu un to, vai tiešām ir izmantotas visas iespējas, lai izkliedētu jebkādas aizdomas par N.Lakuča ienākumu likumību. Turklāt KNAB skaidrojumi par dažādu tiesību aktu noteiktiem liegumiem rada apburto loku. Proti, KNAB varot veikt padziļinātu pārbaudi tikai tad, ja par N.Lakuča ieņēmumiem atklātos kādi kriminālsodāmi pārkāpumi. Taču, ja arī šādi pierādījumi ir, bez senākas pagātnes izpētīšanas, ko arī tagad likums neaizliedz, KNAB izmeklētājiem līdz tiem "aizrakties" neizdosies.
	Līdzīgā kārtā birojs jau pasteidzās paziņot, ka uzņēmuma Ventspils nafta (VN) privatizācijā nav piedalījušās politiskās partijas. Tā kā KNAB amatpersonas uzskata, ka lēmums pārbaudes lietā ir ierobežotas pieejamības informācija, sabiedrība nevar gūt priekšstatu, ko tad īsti korupcijas apkarotāji izpētījuši. Taču galvenais, ko birojs tā arī nebija noskaidrojis, - kas slēpjas aiz daudzajiem Ventspils biznesā aktīvajiem ofšoriem. Kamēr nav zināma atbilde uz šo jautājumu, pilnīgi droši nevar apgalvot, ka partijas nav iesaistījušās VN privatizācijā.
	Premjers Einars Repše (JL) Dienai atzina, ka viņu pārsteidzis KNAB atzinums gan par N.Lakuča ienākumu legālo izcelsmi, gan par VN privatizācijas likumību un partiju nepiedalīšanos šai procesā. Viņam neesot jurista kvalifikācijas, lai soli pa solim pārbaudītu izmeklēšanas procesu, taču tas nenozīmējot KNAB darbinieku aizstāvību. "Es pieņemu, ka tik tiešām no likuma burta viedokļa pārkāpumi nav konstatēti, bet es neslēpšu, ka biju pārsteigts, lasot, ka tur nav konstatēti nekādi pārkāpumi," viņš sacīja. 
	Kā Dienai pastāstīja Ģenerālprokuratūras personu un valsts tiesību aizsardzības departamenta virsprokurors Edvīns Ziediņš, laikā, kad vēl pastāvēja Korupcijas novēršanas padome, Ģenerālprokuratūra stingri uzskatījusi, ka no likuma būtu svītrojams triju gadu termiņš, lai valsts varētu pētīt arī ienākumus pirms tam, taču šī ideja nav guvusi atsaucību. Prokurors izskaidroja, ka triju gadu termiņš likumā ietverts tādēļ, ka administratīvā soda piemērošana noilguma dēļ par vēlāku laika posmu vairs nav iespējama.
	Ja likumdevējs pieņemtu attiecīgus grozījumus, valsts amatpersonu ienākumus varētu šķetināt tālākā pagātnē. Tiesa gan, prokurors izteica šaubas, cik šis process būtu lietderīgs, jo prokuratūra ne vienmēr tiek galā ar aktuālajām lietām. Turklāt gūt pierādījumus, meklējot tālā pagātnē, ir laikietilpīgs process.
KNAB likuma dēļ koalīcija nažus nevicinās 
Diena  01/15/04    Valdības iesniegtie grozījumi Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja likumā, kas paplašina tā vadītāja pilnvaras, nav pieņemami nevienam no Jaunā laika koalīcijas partneriem. Tāpēc ceturtdien Saeimas sēdē par projekta nodošanu komisijām katrs balsos, kā vēlas, un neatkarīgi no balsojuma iznākuma koalīcija pēc tam darba grupā saskaņos viedokļus par izmaiņām šajā likumā. "Tā mēs visdrīzāk varam nonākt pie vienotas pieejas. Sēdē katrs balso, kā grib, bet ne uz kādiem nažiem šā likuma dēļ mēs neejam," koalīcijas kopsēdē sacīja JL frakcijas vadītājs Krišjānis Kariņš.
	No trim mazajiem partneriem vislielākās iebildes bija Zaļo un Zemnieku savienībai, kuras frakcijas vadītājs Augusts Brigmanis sacīja: "Mēs nevaram piekrist, ka Jutai Strīķei piešķir tādas pilnvaras. Tāpēc mēs pārvelkam treknu svītru pāri visam projektam." ZZS joprojām nav mierā arī ar KNAB atrašanos premjera tiešā pārraudzībā, ja nav izveidota šī biroja uzraudzības padome. "Kā nāk jauns mēness, tā ir jauni KNAB likuma labojumi," bija nemierā A.Brigmanis. Viņš, tāpat kā Latvijas Pirmās partijas frakcijas priekšsēdis Oskars Kastēns, atsaucās arī uz Valsts prezidentes Vairas Vīķes-Freibergas izteikto nemieru par situāciju, ka tiek paplašinātas pilnvaras KNAB vadītājam, kas vēl nav guvis Saeimas uzticību. Tēvzemiešu frakcijas priekšsēdis Māris Grīnblats bija samiernieciskāks, lai arī viņš ierosinājuma saturam nevarot piekrist.
Repše grib pelnīt ar nekustamajiem īpašumiem
PBLA, Diena  01/09/04    Ministru prezidents Einars Repše (JL) pērn iegādājies septiņus nekustamos īpašumus, iedzīvodamies ievērojamos parādos, un, iespējams, šogad zemesgabalu iegādi varētu turpināt, ja vien, kā viņš pats atzīst, būs labs piedāv ājums. Viņš gan apzinās, ka, pērkot zemi, riskē un var zaudēt pat visus savus iekrājumus, tomēr pērn vien šiem mērķiem iztērējis teju 324 000 latu. Par to iegādāta lauksaimniecībā izmantojamā zeme un divi īpašumi pie Rāznas ezera Latgalē, zemesgabali Vidzemes un Kurzemes jūrmalā, neliela muižiņa Madonas pusē un dzīvoklis Rīgā, liecina Zemesgrāmatā pieejamā informācija. 
	Nekustamā īpašuma speciālisti pieļauj, ka par dažiem īpašumiem premjers ir pārmaksājis. Repše īpašumu pirkšanai neesot tērējis vēl 2002.gadā tautas saziedoto ap 312 000 latu lielo honorāru par partijas "Jaunais laiks" dibināšanu. Īpašumi pirkti par kredītiem, un patlaban gandrīz visi jau ir apķīlāti. Kā atzīst premjers, honorāra nauda tērēta iztikšanai un ieguldīta ASV vērtspapīros. 
	Lai arī premjers par īpašumiem maksājis visai ievērojamas summas, bankas tos atzinušas par tik labiem, ka vairumā gadījumu izsniegtā kredītu summa krietni pārsniedz iegādes cenu, kas ļauj atlicināt naudu arī tālākiem pirkumiem (jāpiezīmē, ka parastiem pilsoņiem bankas šādus kredītus izsniedz tikai līdz 80 % apmērā no īpašuma tirgus vērtības un saskaņā ar ikmēneša ienākumiem. L.K.). "Dienai" gan vairāki nekustamā īpašuma tirgus pārzinātāji un vērtētāji atzina, ka premjers par dažiem īpašumiem ir maksājis ļoti dārgi, tādējādi uzņēmies lielu risku, ja īpašumiem tirgus vērtība nepieaugs tik strauji, kā cerēts, bet būs nepieciešams sākt atdot kredītus, kuri ņemti galvenokārt uz visai īsu termiņu. Turklāt vairākus īpašumus premjers pārpircis no starpniekiem, kas paši tos iegādājušies īsi pirms tam. 
	"Protams, es riskēju. Bez riska neviens vieglā ceļā pie ienākumiem nav ticis. Ja man neveicas, tad es palieku bez jebkā," laikrakstam atzīst Repše. Nauda nekustamos īpašumos investēta ar mērķi nopelnīt, jo gan Repše pats, gan nekustamo īpašumu speciālisti, kuriem viņš uzticas, saka, ka to vērtība augs. "Dienai" stāstot teju vai par ikkatru īpašumu, ko pircis, premjers piebilst, ka vieta ir skaista un, iespējams, viņš varētu tur arī dzīvot.

Repšes iepirkšanās 
iegūst noslēpumainības auru
NRA  01/14/04     Vērienīgie premjera Einara Repšes darījumi nekustamā īpašuma tirgū ir izsaukuši izbrīnu nekustamā īpašuma speciālistu vidē. Pirmkārt, nav skaidrs, kādā veidā premjeram ir izdevies komercbankās saņemt kredītus ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem; otrkārt - kādēļ šie darījumi viņam vispār bijuši nepieciešami.
	Pats premjers precīzu informāciju par to, cik katrs no viņa īpašuma objektiem maksājis, cik lieli kredīti un ar kādiem nosacījumiem ņemti un ko viņš ar katru no nekustamā īpašuma objektiem domā iesākt, joprojām publiski nesniedz. E. Repšes preses sekretārs Guntars Gūte Neatkarīgajai paziņoja, ka līdz valsts amatpersonas deklarācijas iesniegšanai Valsts ieņēmumu dienestā premjers to arī nedarīs. Tieši tādu pašu atbildi decembra nogalē sniedza arī premjera bijusī preses sekretāre Kristīne Juckoviča. Saskaņā ar likumu premjeram deklarācija jāiesniedz līdz 1. aprīlim.
	Laikrakstā Diena dīvainā veidā jau tagad ir parādījušies konkrēti skaitļi par E. Repšes pirkto īpašumu vērtību, banku kredītiem, to izsniegšanas nosacījumiem utt. Valsts zemes dienestā, Tieslietu ministrijas Zemesgrāmatu departamentā, kā arī vietējās Zemesgrāmatas nodaļās šāda informācija nav pieejama, nezinot precīzus konkrēto īpašuma objektu izejas datus - pilsētās adresi, laukos - zemesgabala kadastra numuru, Neatkarīgajai apstiprināja Tieslietu ministrijas preses sekretārs Mārtiņš Ate. Līdz ar to paliek divas versijas - vai nu izejas informāciju par E. Repšes īpašumiem noplūdinājis pats premjers, viņa tuvākie līdzgaitnieki, vai arī minēto valsts dienestu amatpersonas. G. Gūte Neatkarīgajai gan noliedza apzinātu iepriekšēju informācijas izplatīšanu mīkstinātā versijā. 
	E. Repšes vērienīgais bizness, kurā viņš šobrīd esot ieguldījis jau 324 000 latu, līdz ar premjera nevēlēšanos par to publiski runāt gan politiskajā elitē, gan masu medijos ieguvis vēl lielāku noslēpumainības auru.
	Kā rāda Dienas aprēķini, lai E. Repše spētu nomaksāt visus ņemtos kredītus, viņam mēnesī būtu jāšķiras vismaz no 7000 latiem, kas vairākas reizes pārsniedz viņa mēnešalgu premjera amatā. Tāpat visu kredītu atdošanai premjeram nepietiktu ar 100 000 latu, kas viņam palikuši pāri no tautas saziedotā pirmsvēlēšanu honorāra. Dīvaini, ka, neraugoties uz salīdzinoši spiedīgajiem apstākļiem, premjers īpašumus pircis par riskanti augstu cenu. Piemēram, par hektāru zemes Ludzas rajona Istras pagastā, kas atrodas tālu no lielajiem ceļiem un pilsētām, E. Repše samaksājis 346 latus. Savukārt, pēc Hipotēku bankas datiem, vidējā lauksaimniecības zemes cena Latgalē 2003. gada rudenī bija 117 lati par hektāru. Kā uzsver nekustamā īpašuma tirgus eksperti, maz ticams, ka šajā nostūrī pārskatāmā nākotnē zemes cena varētu pieaugt vairākas reizes.
	Līdz ar to gan tirgus ekspertu, gan politiķu, gan mediju darbinieku vidē šobrīd par vienu no aktuālākajiem kļuvis jautājums - ko E. Repše īsti ir iecerējis? Iespējams, ka premjers izmanto kādu plašākai sabiedrībai slēptu informāciju, kādēļ nākotnē tieši konkrētajiem zemes gabaliem cena varētu ievērojami augt. Kāds eksperts drošības jautājumos, piemēram, pieļāva, ka E. Repšes rīcībā ir informācija par kaut kādiem Eiropas Savienības projektiem, kas tiks īstenoti tiešā tuvumā ES austrumu robežai. 
	Uzkrītošs ir arī fakts, ka premjera darījumus kreditējušās bankas - Hansabanka un Nord/LB - premjeram izrādījušas tādu pretimnākšanu, kāda būtu adekvāta lielam uzņēmumam ar daudzu miljonu apgrozījumu gadā. Piemēram, savus īpašumus Madonas rajonā un Latgalē (skat. karti) E. Repše kredīta saņemšanai ieķīlājis par 169 063 latiem. Hansabankas piedāvātā procentu likme, neskatoties uz faktu, ka straujš īpašuma vērtības pieaugums šajā Latvijas novadā pagaidām vēl nav droši prognozējams, bijusi īpaši zema - 6 mēnešu EURIBOR likme plus 2% (šobrīd kopā aptuveni 4,3%). 
	Šajā sakarā jāatgādina, ka E. Repše savulaik bija galvenās komercbankas uzraugošās institūcijas Latvijas Bankas prezidents. Šobrīd šīs funkcijas pilda Finanšu un kapitāla tirgus komisija.
	Hansabankas preses sekretārs Artūrs Eglītis Neatkarīgajai, atsaucoties uz likumu, kategoriski atteicās komentēt E. Repšem izsniegtos kredītus. Viņš atzina, ka Hansabankas pieeja kredītu izsniegšanā katrā konkrētā gadījumā ir atšķirīga un tajā bez klasiskā kritērija - īpašuma nodrošinājuma - tiek ņemta vērā arī klienta potenciālā naudas plūsma nākotnē, kas atkarīga no viņa izglītības, darba pieredzes, reputācijas un tamlīdzīgi. Vaicāts, vai vērā tiek ņemts arī klienta ieņemamais amats, A. Eglītis atbildēja, ka tā esot daļa viņa darba pieredzē.
Kas mudina iedzīvotājus uzsākt naturalizāciju?
LETA  01/12/04     Naturalizācijas pārvalde ir apkopojusi datus, kas iegūti 2003.gada pēdējos mēnešos visā Latvijā veiktajā pilsonības pretendentu anketēšanā, un noskaidrojusi iemeslus, kas pamudinājuši iedzīvotājus uzsākt naturalizācijas procesu periodā pēc pozitīvā balsojuma par Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā. 55,8% aptaujāto galvenais motīvs LR pilsonības iegūšanai ir vēlēšanās būt piederīgiem Latvijai un kļūt par pilntiesīgiem sabiedrības locekļiem. Kā otrs svarīgākais iemesls, kāpēc pilsonības pretendents ir uzsācis naturalizācijas procesu, minēta praktiska nepieciešamība - darbs, ceļošana, utt. Šo atbildi bija izvēlējušies 28% respondentu, bet kā trešo svarīgāko iemeslu, jeb 22,5% gadījumu, respondenti savu izvēli motivē ar to, ka Latvija kļūs par Eiropas Savienības dalībvalsti. Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā kā pamudinošu iemeslu pilsonības iegūšanai visbiežāk min respondenti vecumā no 31 līdz 40 gadiem un no 25 līdz 30 gadiem - attiecīgi 30,6% un 27,4%. Aptaujā tika noskaidroti arī iemesli, kas kavējuši iegūt pilsonību iepriekšējos gados. Visbiežāk - gandrīz 40% gadījumu kā iemeslu, kāpēc līdz šim kavējušies ar pilsonības iegūšanu, respondenti min šaubas par savām spējām nokārtot naturalizācijas pārbaudes. Šis ir bijis iemesls pusei respondentu vecumā no 41 līdz 64 gadiem. Katrs piektais respondents iepriekš bija cerējis, ka pilsonības iegūšana tiks atvieglota. 
Pērn teju aktīvākais gads naturalizācijā 
Diena  01/14/04    Latvijas pozicionēšanās par drošu Eiropas Savienības (ES) un NATO valsti pērn raisījusi arī naturalizācijas tempu kāpumu, kad otro reizi, kopš Latvijā sācies šis process, saņemts vislielākais pilsonības pretendentu iesniegumu skaits - 11 268, bet pilsonībā naturalizējoties uzņemtas 10 049 personas, liecina Naturalizācijas pārvaldes (NP) dati. NP priekšniece Eiženija Aldermane šo procesu skaidro ar to, ka daļai nepilsoņu sagruvušas ilūzijas par iespējamo pilsonības nulles variantu un jauniešu nepilsoņu saskatītajām izglītības un darba iespējām, Latvijai iestājoties ES. 
	NP priekšniece prognozē, ka šogad sagaidāma viļņveidīga nepilsoņu aktivitāte naturalizējoties, taču, viņasprāt, pat 2004.gada izglītības reformas pretinieku iespējamās aktivitātes nemazinās nepilsoņu vēlmi iegūt Latvijas pilsonību. Kopumā 9 gadu laikā pilsonību naturalizējoties ieguvuši 70 038 cilvēki. Patlaban Latvijā dzīvo aptuveni 480 000 nepilsoņu, bet, naturalizācijai sākoties, to bija ap 700 000. 
	"Cilvēki saprata, ka Latvija būs ļoti droša valsts, ko garantē tās statuss ES un NATO, tāpēc izšķīrās par labu naturalizācijai," saka E.Aldermane. Viņasprāt, līdz tam, kad tapa skaidrs, ka Latvija būs abu šo organizāciju dalībvalsts, daļai nepilsoņu bijusi nogaidoša pozīcija, jo viņiem kreisie politiķi solījuši - valsti neuzņems ES un NATO ar tik lielu nepilsoņu skaitu. Taču līdz ar iestāju abās organizācijās cēlies arī valsts pilsonības prestižs un audzis lepnums par valsti. NP aptaujas dati liecina, ka viena no galvenajām motivācijām, kāpēc nepilsoņi naturalizējas, ir piederības izjūta Latvijai.
Sākas barikāžu dienu atceres sarīkojumi
LETA, BNS  01/13/04     Šodien plkst.18 ar atceres ugunskura iekuršanu Zaķusalā sākas 1991.gada barikāžu dienu atceres sarīkojumi. Uz ugunskuru, tēju un pīrādziņiem sevišķi tiek gaidītas ģimenes, bērni un jaunieši. Sanākušos uzrunās aizsardzības ministrs Ģirts Valdis Kristovskis, bijušais Latvijas Tautas frontes priekšsēdētājs Romualds Ražuks un Zaķusalas barikāžu komandieris Roberts Millers, kurš tolaik bija pazīstams ar iesauku Bārda. Varēs noklausīties arī Policijas akadēmijas kora "Justs" un Saldus zemessargu ansambļa priekšnesumus, kā arī cienāties ar tēju un pīrādziņiem. Barikāžu atceres sarīkojumi notiks līdz 20. janvārim. 
Latvieši atgriežas Latvijā
Kurzemnieks  01/13/04    Uz dzīvi Latvijā pērn pārcēlušies 290 repatrianti. Visvairāk no Krievijas -  110, no ASV - 53, no Ukrainas - 25, no Baltkrievijas - 14 cilvēku, arī no Brazīlijas, Venecuēlas un Nepālas. Materiālā palīdzība sniegta 249 pārceļotājiem, izmaksājot viņiem vairāk nekā 52 000 latu. 2002. gadā uz Latviju pārcēlās 245, bet 2001. gadā - 269 cilvēki.
Nesola viendzimuma laulību 
akceptēšanu šīs Saeimas laikā
Diena  01/13/04    Nedēļas nogalē Latvijā noslēgtas pirmās viendzimuma laulības Baltijā, kuras gan netiek atzītas juridiski, tomēr varētu sākt raisīt nopietnāku diskusiju par partnerattiecību reģistrēšanu, taču likumbāzes radīšana un homoseksuālu attiecību juridiska un valstiski atzīta apstiprināšana, visticamāk, nenotiks šīs Saeimas laikā. Tā prognozē Saeimas Cilvēktiesību komisijas vadītāja Ina Druviete (JL), norādot - šādas attiecības nebūtu reģistrējamas dzimtsarakstu birojā un saucamas par laulību, jo "mūsu sabiedrības priekšstatu sistēma tās nepieļauj pielīdzināt laulībai".  
Homoseksuālismu par normālu 
parādību Latvijā uzskata 15%
BNS  01/14/04    Latvijā pēdējos piecos gados palielinājusies iedzīvotāju neiecietība pret homoseksuālismu un viendzimuma attiecības par normālu parādību atzīst tikai 15% cilvēku, liecina sabiedriskās domas pētījumu centra SKDS oktobrī veiktā aptauja.
	1998.gadā homoseksuālismu par normālu parādību atzina 29% aptaujāto. 
	Aptaujas dati liecina, ka apgalvojumam "homoseksuālisms ir normāla parādība jebkurā sabiedrībā" pilnībā piekrīt 3,3% aptaujāto, bet 11,6% aptaujas dalībnieku šim apgalvojumam drīzāk piekrīt. 
	Pilnīgi noliedzoši pret homoseksuālismu ir vairāk nekā puse aptaujāto - 54,9%. 
	Lielāku toleranci pret homoseksuālismu izrādījušas sievietes, gados jaunāki respondenti, aptaujātie ar augstāku izglītības līmeni, iedzīvotāji ar augstākiem ienākumiem un Rīgā dzīvojošie. 
Ieva sveic ar krievu balādēm
NRA  01/06/04    Pareizticīgo Ziemassvētkos, 7. janvārī, klausītāju vērtējumam tiks nodots jauns Ievas Akurāteres soloalbums Russkije. Tas būs neparasts ar to, ka līdz šim par latviskāko uzskatītā dziedātāja šoreiz izpildīs krievu balādes.
	Albumā iekļautas 12 populāras krievu komponistu balādes, kuras aranžētas speciāli Ievai, informēja izpildproducents Bruno Birmanis. Pareizticīgo Ziemassvētkos, 7. janvārī, Krievu drāmas teātrī notiks albuma prezentācijas koncerts, kas būs "tehniski sarežģīts uzvedums", jo tā laikā demonstrēs videofilmu par dziesmām, ko dzied Ieva, teica B. Birmanis.
	Daudziem klausītājiem Triju Zvaigžņu ordeņa saņēmējas, leģendārās Dievs, svētī visu latviešu tautu izpildītājas I. Akurāteres pievēršanās krievu kultūrai būs pārsteigums. "Tās ir manas atmiņas par pagājušā gadsimta notikumiem, par brīvības revolūciju," teica Ieva. Viņa atgādināja, ka ļoti daudz informācijas par notiekošo aiz dzelzs priekškara, arī Padomju Savienībā aizliegto literatūru un mūziku Latvijā bija iespējams saņemt tieši no slāvu rokām. Starp citu, viena dziedātājas vecmāmiņa esot poliete, bet pirmais vīrs Sergejs bijis pazīstams krievu disidents. "Latvijas kultūra var augt un plaukt, un mēs to varam attīstīt draudzīgā gaisotnē. Komunisms un agresija nav saistīti ne ar krievu, ne vācu tautu - tā vienkārši ir slimība," vakar notikušajā preses konferencē norādīja I. Akurātere.
Reidā nevienam autovadītājam 
nekonstatē alkohola reibumu
LETA  01/14/04    Vakar, 13.janvārī, Rīgā tika organizēts reids, pārbaudot, vai autovadītāji pie stūres nav sēdušies alkohola reibumā. Reida laikā pārbaudīti 970 autovadītāji, bet nevienam no viņiem alkohola koncentrācija organismā nepārsniedza pieļaujamās 0,49 promiles. 
	Valsts policijas (VP) Preses un sabiedrisko attiecību biroja Preses nodaļas pārstāvis Aigars Bērziņš aģentūru LETA informēja, ka vakar vakarā VP Rīgas Galvenās policijas pārvaldes Kārtības policijas pārvaldes Ceļu policijas darbinieki divās vietās Rīgā, Maskavas ielā un uz Salu tilta, veica profilaktisko reidu. 
	Kopumā Ceļu policijas darbinieki pārbaudīja 970 autovadītājus, no kuriem deviņi autovadītāji pirms sēšanās pie stūres bija lietojuši alkoholiskos dzērienus, bet alkohola koncentrācija viņu organismā nepārsniedza likumā pieļauto normu. 
	Savukārt divi autovadītāji vadīja transportlīdzekļus bez autovadītāju apliecības. 
	Ziemassvētku un Jaunā gada dienās Ceļu policija Latvijā aizturēja vairākus simtus autovadītāju, kuri pie stūres bija sēdušies alkohola reibumā.